12 



letni maxinium pfejme nlohu zavlazovani. Yeliky pocet bezesräzkovych 

 dnü — vetsinou jasnycb - z jara budici sc vegetaei jest velmi na pro- 

 spech pfi dostatecne zäsobe vhihy v podobe tajieieb snebü. 



Snebu lezivä na Krkonosicli, zejmena ve vyssi'cb polohäch velike 

 muozstvi. V podhofi leziva '/< — 1' ■- m, na horäch pak 2—3 ///. Zejmena 

 vsak kotliny na hfebenech vyplnuji bluboke zäveje snehove, casto 5ti- 

 i vicemetrove. Proto präve v techto kotlinäcb züstävä snih nejdele Iezeti 

 — jsou-li k severu obraceny i dloubo dp leta, jako ve Siuziivcli jamach. 



Pro dobu letni jest vj'znacno mnozstvi mlh, ktere rasto po cele 

 tydny zahaluji hfbety a vrcholy bor, jsouce nejncmilejsfm zjevera turistum, 

 vystupuji'cim na bory pokocbat se velikolejiym rozbledein do kraje. Pro 

 vegetaei vsak jest tento zjev nejvys dülezity. Mlhy ty totiz jednak saniy 

 vydavaji vlabu horske vegetaei, meniee se ve sräzky, jednak vsak udr- 

 zuji vysoky stupen vlbkosti ovzdusi, branice jebo vypafoväai a samy je 

 vypmy plnice. Proto maji veliky vyzuam pfi regnloväni vlahy. 



A tak vidime, ze klimaticke pomery Krkonos utvafeny jsou tak, 

 ze podporuji bujuy vyvoj borske vegetace, zejmena vegetace subalpinske, 

 vegetace vlhkeho klimatu borskeho. 



Nez tfeba se zmtniti, ze klima Krkonos v novej.si dobe znaene 

 podleha zmenäm ve sviij neprospeeh. Zejmena vysusovani raselin a my- 

 teni lesu zpüsobuje, ze sräzky (byt snad jicb ani neubyvalo) nepüsobi 

 tak pravidelne zavlazovani, jak delo by se to bez rusivych okolnosti, eoz 

 mä za nasledek ocbuzovani ecle kveteny Krkonos a üstup jeji pfed rozpi- 

 navymi ütvary bereyuskymi. 



IM. Prehled botanickeho vyzkumu Krkonos. 



Bobaüi kvetena Krkonos ode dävna läkala ])i-ätele Dfirody. Nez 

 fise Krakonosova stavela navstevniküm v dobaeh dfivejsieb tezke pfe- 

 käzky v cestu, a tak pomerne dloubo züstaly Krkonose vedeeky nepro- 

 bädäny. Teprve, kdyz rueb turistii se vzmobl, zejmena pak, kdyz cetne 

 botely, dopravni prostfedky a üpravne turistieke stezky ucinily üase 

 bory pobodlneji pfistupnymi, tesily se bojne pozornosti botauikü, zejmena 

 slezskycb, jejicbz dlouboletou einnosti odkryto bylo kouecne bobatstvi 

 vegetace krkonosske v plnem jebo lesku. 



Prvnim botanikem*), jenz odvazil se do pustych tebdä jeste hor- 

 skyeb bvozdü a na divoke hfebeny Krkonos, byl slavny Vlach Petr 

 Ondfej Mattioli. Navstivil je r. 1563 a oduesl si odtud bobatou kofisf. 

 Mnoho neznämyeh do te doby rostlin tu objevil, o cemz pfi kazdeznich 

 se zminuje. Tak tu nalezl allium miyuinum ( A. victorialis), o nemz po- 

 znamenäva: »Hüne primnm a nie iuventum est, dum superiori anno 1563 

 montes, qui Boemiam et Silesiam disterminant, in (|uibus Albis fluvius 

 orio'inem ducit, perlustrarem.« Podobne pise i o ostatnieb, jako byla 

 irico baeeifera (Empetrum), caryophyllata montana (Geum montanum) 

 ». . . . genus montanum, quod a nie repertum est in Boemia, in monle 

 quodam Boemis ( 'orconos appellato, ex quo Albis t'luvius suam ducit 

 origiuem.« Nezapfel ani pfi tom svebo lekafskebo ducha, nasbiralf tarn 

 omej »2 bodiny od mesta Vrchlabi« a zkousel pak jebo ücinky v Praze 

 na nejakem odsouzenoi. 



Koncem XVJ. a zacatkem XVII. stoleti sl>iral na Krkonosicli Frie- 

 drich Sebitz z Nisy, telesny lekaf vevody bfezskeho. Bo.stliuy nasbirane 



*) Zminku o Krkoaosich ualezdme jiz v Cicrnkho »Kniga lekarska, kteraz 

 slove herbarz . .« r. 1517, kde udävä .-hi gellen archmigelica z Krkonosskych hör. 



