14 



vsak zajimaly ho mnohotvärne jestfabniky, o nichz sepsal nekolik po- 

 jednäni: »Bemerkungen über einige Hieracien des liiisengebirges« (Flora 

 XX. et sequ.). 1 on noclehoval v Lucni boude, jejiz Koppenbach ma od 

 neho cenne poznamky o jeho ceste, zejmena naleziste vzäenych druhü. 



Muoho zaslouzila se o vyzkum Krkonos neünavna etitelka scien- 

 tiae amabilis Josefina Kablikovä, chof lekärnika z Vrchlabi. Aekoliv pi- 

 semne ulozila jen strucne sve vyzkumy v TCiseltove pfirucce »Der ■/"- 

 hannisbader Sprudel« (1846), pfeee pfispela snad nejznameniteji k pro- 

 bädäni kveteny krkonosske, ktere nescetnekräte prosla, nayätivivsi i nej- 

 nebezpecnejsi partie horske. K jeji pocte popsal Tausch Petasites Kabli- 

 Jcianus r. 1845, a neznou cest prokazal ji Oijiz, utvofiv pro jemnou Pri- 

 mida minima — »Habmichlieb« horalü — novy rod »KabUkia*. 



Z ostatnich ceskyeh botanikü, jez ücastnili se zaeätkem XIX. vekrc 

 vyzkumu Krkonos uvädime jmena: F. W. Schmidt, hrabe Kaspar Stern- 

 berg (sbiral roku 1815 poprve Saxifraga niralis a Rubus chamaemorus), 

 Alois Carl, Ant. rytif Eisenstein, hrabe Bedrich Berchto\a\ IT. Matern 

 Streinz, roketnicti botanikove amateufi: kupec Fr. Gottstein a kaplas /'. 

 W: Pohley, Josef Knaf, K. Hallo, lekarnik z Jaromefe, Vaclav Kokert, 

 fiskälni üfednik Ant. Preissler, c. k. berni pisaf ze'2irce, Jan Pösch- 

 man, Jan Herbig, Jan Gregori, medikus v Novem Meste d. Met., lesni 

 Kfiz ze 2aelefe. Jos. Wagner zabyvä se srovnävanim kveteny Krkonosske 

 s jinymi v pojednäni »Rüchblick auf die von mir besuchten böhmischen 

 Gebirge und ihre Vegetation« (Opiz, Naturalient. XI. 1826.), Fr. Keil 

 (»Flora des Riesengebirges«) srovnävä ji s kvetenou Alp. 



Velmi zivy zajem jevili o Krkonose povzdy Slezane. Hada jejich 

 botanikü zkoumala kvetenu nasi. Mnoho si ji vsima hrabe Jindf. Gott- 

 fried Mattuschha ve sve »Flora Silesiaca« (1776 — 1777) a »Enomeratio 

 stirpium i>i Silesia sponte cresccntiiim« (Vratislav 1779). O kvetenu tuto 

 zajimal se i J. A. V. Weigel, Chr. Fr. H. Wimmer a H. Grabowski ve 

 sve »Flora Silesiae«. Jul. Milde mnoho botanisoval na Krkonosieh, zaji- 

 maje se zejmena o kryptogamy. Objevil ve Velkem rybnice Isoetes la- 

 custris. Sve vyzkumy uvefejnil krome jinyeh v pojeduänich »Zur Fluni 

 von Johannisbad im Riesengebirge«, »Ein Ausflug nach dem Grossen Teich 

 a j. Dr. Moritz Eisner, profesor ve Vratislavi, napsal »Flora von Hirsch- 

 berg und dem angrenzenden Räesengebirge* a »Synopsis florae cervimon- 

 tanae« (r. 1839). ' 



V nove dobe ku podivu u ceskyeh botanikü zäjcm o Krkonose 

 silne ochabl. Jeste spise mistni sberatele — Nemci — sbirali na horach, 

 jako Robert Traxler z Josefova, Victor si. Cppers z Harty, lt. Brandis. 

 Z ceskyeh botanikü sbiral tu pouze Karel Poldk a feditel J. E. Rabat. 

 Z ceskyeh Nemcü ücasten byl vyzkumu Krkonos Karel Knaf. August sl. 

 Vogel (pozdeji profesor ve Vidni) a inz. Josef Fregn. 



Teprve nejnovejsi doba pfinesla trochu oziveni, kdy sbiral na Krko- 

 nosieh Karel Tod. zejmena pak K. Domin, jenz ucinil nekolik sfastnyeh 

 nalezü (pf. prave Veratrum album), Konecne nelze pfehlednouti ani cin- 

 nost Jana Buchara, »moderniho ceskeho Krakonose«, jenz, aekoliv ne- 

 odbornik, jevi povzdy nejzivejsi zäjem o kvetenu sv^ch milovanych bor, 

 fidi zahrädku botanickou hr. Harracha u Martinovy boudy, zejmena vsak 

 znamenite zäsluhy si ziskävä ochranou vzäcnych druhü horskych; pfi 

 sve turistieke, sportovni cinnosti neopominänikdy buditi i zajem o krasnou 

 kvetnici Krakonosovu. 



Slezane jevili vzdy vetsi zajem o sve hory, nez sousede jejich 

 z Cech, a tak nalezäme mezi nimi fadu vynikajicich muzü, o Krkonose 

 zaslouzilych. Pfedne jsou to Emil Fiek, spisovatel znamo »Flora von 



