16 



Pfedevsim mäme nejpfirozenejsi a nejnäpadnejsi rozliseni na zä- 

 klade vrüstu stromoveho. Hranice rrüsht stromoveho. (hranice lesni) cleni 

 näm horskou kvetenu ve dve zäkladni päsma: päsmo lesni a päsmo vy- 

 sokohorske. Tfebaze v detailech (vyskytem spoleenych druhü horskych, 

 misenim ütvarü a p.) mozno pozorovati i tu mene nähly pfechod, pfece 

 jednak nedostatek stromovi a räzovite kfoviny (vlastne tez »lesy«) kle- 

 cove, jednak vystupoväni vyznacnych spolecenstev vysokohorskych do- 

 dävä vegetaci tak odchylneho räzu, ze päsma tato jsou velmi ostfe roz- 

 lisena. 



Hranice lesni postupuje dosti nerovnomerne, prümerne ve vvsi 

 1200—1250 m n. m. 



Jizerske hory nevystupuji am jedinym vrcholem nad lesni mez. Bez 

 souvislych lesü jsou pouze nektere balvanite vrcholy hör, kde jen spore, 

 zakrnele smrky se uchytily; na Jizefe (Sieghübel) i ehuda klec se drzi. 



V Jizerskych horäch mäme vsak na nekolika inistech zrrat päs&m — tak 

 na obou lukäeh Jizerskych, na Kosodfevinne, Cihanske louce a p. Tarn 

 totiz tvofi na rasehnäch misty rozsähle enklavy porosty klecove — skoro 

 vyhradne pravä Pinus pumüio — ve vysi 800 — 900, misty az 1000 m n. m. 

 I obklopujici je lesy ukazuji räz lesü na pomezi stromoveho vzrüstu. 

 Pficinou tohoto ükazu jsou lokälni pomery — studeny, mokry podklad 

 raselinny, lesnimu vzrüstu nepfiznivy. 



Krkonose vyhazuji dva souvisle ob codi/ horskych holt — zäpadni 

 (mensi) a vychodni (rozsählejsi) — i svym räzem ponekud rozdilne. 



Nejzäpadnejsi hole jsou vrcholy Steindelberg (1295 m) a Zadni 

 Ples (der Hintere Bleckkamm, 1210 m) nad Harrachovem — prvni na 

 hlavnim hfebenu, druhy v pobocnim päsmu kotle. Zäpadni partie hlav- 

 niho hfebenu jsou kryty rozlehlymi raselinisky, kteräzto okolnost sama 

 jiz zpüsobuje znacnou depressi ]3omezi lesniho. Na Steindelberku samem 

 jest stlacena na 1180 m, nejvyse pak stoupä v teto partii sz. od Vosecke 

 boudy na 1240 m. Mezi Voseckou boudou a Tafelsteinem jest raselina 

 pferusena i stoupä les z 1200 m (pod boudu) na 1265 m. Vlhke svahy 

 Navorske louky stlacuji pomezi poznenählu az opet na 1200 m (na Male 

 Mamlave). Za to na suchych sz. svazicb kotle dosahuje uejvys.siho bodu 

 v teto cästi — 1280 m. Odtud vsak k zäpadu opet klesä a ve vysi 1200 m 

 obchäzi hfbet ua svahy u Dvorskvch bud. Na techto svazich jsmi po- 

 mery nadmiru zajimave. Jiz po jiznim svahu Plese mez lesni rycJdc 

 klesä, na jz. üboei Lyse hory dosaliuje vsak nejnizsiho bodu v celem po- 

 hofi vübec — 950 m. Zde stykaji sehorske louky s nejvyssimi, hubenymi 

 brambofisti roketnickymi. Ponevadz eelä tato depresse lezi v kulturnini 

 obvodu Dvoracek (Hofbauden) jest na snade vysvetleni — vyhubeni lesa 

 ve prospech lukafstvi. Avsak naproste platnosti tohoto vykladu odporuje 

 faktum, ze horske louky u Dvoracek jsou z nejvetsi cästi ve stavu skoro 

 püvodnim, ano ze hosti celou fadu vyznacnych horskych druhü: Iliera- 

 cium aurantiaeum, Campanula Scheuchzeri, Dianthus speciosus, Grepis 

 grandiflora, Gymnadenia albida a p. Püvodnost techto luk dotvrzuje, ze 

 depresse zdejsi jest pfirozenä — tfeba ze v mensim rozsahu, asi do 1100 m. 

 Zäpadni vetiy budou miti hlavni vinu na tomto zjevu, nebof misto to 

 tvofi nejvice k jz. do volne, nizke pahorkatiny vysunuty vybezek poboc- 

 neho hfbetu krkonosskeho, ktere tudiz prvni vysazeno je närazüm vichni. 



V teto nizke hranici drzi se les — zfejme pfirozene, mäf vsude znämy 

 räz lesü pomezm'ch — po celem jiznim svahu Lyse hory. Teprve pfi 

 Köschelbachu zacinä stoupati, i dosähne nejvyssiho bodu — 1220 »i — 

 präve na hfebenu Vogelberku. V Male jäme Koteini drzi se nizky po- 

 mezni les pfi 1200 m, ve Volke jäme vsak klesa opet velmi nizko -- az 



