17 



1080 in. Od tohoto nejnizsiho bodu stoupä hranice lesni stäle, spocätku 

 ponenählu, dosähne nad Misecnymi boudami opet 1200 in, nacez velmi 

 prudce stoupne na Zlate nävrsi, dosähnouc tu 1280 in. Nad Misecnymi bou- 

 dami nalezneme v Krkonosich ojedinely ükaz — pomezni lesy sklädä tu buk ! 



Severni svahy- Zlateho nävrsi jsou pfikre, zejmena nad Labskym 

 dolem jsou zävratne strze, ktere nedovoli Jesu zfskati püdy. Proto kra- 

 nice lesni zriovu tu rychle klesä a drzi se ve vysi 1080—1120 in. Nej- 

 vyssiho bodu dosahuje pfimo pod vrcholem Zlateho nävrsi — 1320 in. 



Pod ochranou Vysokeho Kola dosahuje lesni pomezi opet vysokeho 

 stupne. Brzo dosähne les hranice 1300 m, a drzi se pak v teto znacne 

 vysi 1300—1280 m az k Daftebaudäm. Odtud znovu klesä, zejmena vli- 

 vem raselin na Divci louku, kde dosahuje pouze 1200 m. 



Severni svahy Mädelkammu vykazuji hned u Petrovky vysokou 

 mez 1300 m, kterä stoupä az k Malym Divcim kamenürn na 1320 m. 

 Hranice lesni drzi se v teto vysi dosti dlouho, vykazujic kolisäni neve- 

 like (nejnizsi mez 1250 m) az pod Vysoke Kolo a do Velke Snezne jämy. 

 Pouze v Agnetendorfske jäme jest srazena na 1180 m. V nädni Velke 

 a v Male Snezne jäme lezi nizko, pfi 1220 az 1180 m. Ve v} r si 1180 m 

 obchäzi svah Veilehensteinu, pod nimz pak opet drzi se ve vysi az 1320 in. 

 U Stare Slezske boudy klesä opet na 1200 in a obchäzi pak ve vysi 1220 

 az 1280 m Jininos (Reifträger). V nejzäpadnejsi cästi kiyje les vsecku 

 püdu prostou raselin az do vyse 1280 m. 



Ve vi'/chodnim massivu mä hranice lesni na sev. üboci Maleho Si- 

 säku vysi 1300, stoupä pod Malym Kolem na 1320 m, odkudz pak pone- 

 nähln klesä ke Tfem Kamenürn na 1240 m. Okolo rybnikü drzi se ve 

 vysi asi 1200 in, misty i ponekud nize. Brzo vsak stoupne na 1220 m, 

 a drzi se v te vysi az na okraj Melzersgrundu. Kamenne ssute a skäly 

 Melzersgrundu a Snezky jsou prosty lesa. Pod Snezkou jest ve vysi 

 1150 in. Odtud rychle stoupä hranice lesni po svazich Gerne kupy, kde 

 dosähne 1300 in. V teto vysi drzi se pak s malym kolisänim (1280 az 

 1320 in) po vychodnich i jiznich svazich Cerne kupy a po svazich Rosen- 

 berku. Na jiznim svahu Rosenberku klesä na 1250 m. Zäpadni svah 

 Rosenberku jest pamätny nejvyssim bodem hranice lesni. Rosenberk jest 

 od severu chränen Snezkou, od zäpadu horou Studnicnou, a tak dostu- 

 puje na nem les vyse 1370 in. Na Kiesberku jde hranice lesni ve vysi 

 1200 in. V Obfim dolu jest hranice neurcitä, drzic se asi 1150 m, rovnez 

 v roklich Certovy zahrädky pro skalnatou püdu neni pfilis vysokä. Ve 

 vysi 1200 in jde po jiznich svazich Studnicne, klesä v Blaugrundu na 

 1150 m. V severni cästi Fuchsberku je hranice 1200 tri, klesä k Braun- 

 kesselu na 1150 in, a obchäzi vrchol ve vysi 1200 in. V teto vysi jde 

 i po jiznich svazich Plattenberku, na zäpadnich stoupä na 1240 — 1250 m. 

 Jizni svah Heuschobern mä 1200 in, zäpadni neurcitou asi 1220 in. Jizni 

 svahy Langengrundu vykazuji hranici asi 1200 — 1220 m, Geiergucke 1220 in; 

 Kozi hfbety maji po obou svazich hranici 1200 m vysokou. Ve Weiss- 

 wassergrundu je lesni pomezi znacne pod vlivem ssuti a skal, takze ne- 

 vykazuje pfesne vyse. Lavinove strze meni co cas porosty lesni a jejich 

 pomezi, ano nalezneme tu na jednom miste i enklavu porostü klecovych 

 uprostfed lesü. Kde jest svah pfistupnejsi lesnim ütvarüm drzi se les 

 do 1200 in, na Malern Sisäku stoupä az do 1300 m. 



Pf ehledneme-li prümerne vyse lesniho pomezi, mäme ty to pomery : 



V 



ipadni cästi: 







Jz. svah. 



Steindelberg — Mumlava . 



. . 1220 m 



S. 



Mumlava — Zadni Ples 



. . 1235 m 



