18 



J. svali. Ples — Vogelberg 1150 m 



J. » Vogelberg— Goldhöhe .... 1210 m 



SV. » Gehänge 1200 m 



J. » Vys. Kolo— Mädelkamm . . 1260 m 



S. » Mädelkamm— Steindelberg . 1250 m 



Ve vychodni öästi: 



S. svah. Maly Sisäk — ("'ernä kupa . . 1240 m 



J. » ('ernä kupa — Rosenberg . . 1270 m 



V. » Studnicnä — Fuehsberg .... 1200 m 



JZ. » Plattenberg— Fuchsberg . . . 1220 m 



S. » • Plattenberg 1220 m 



J. » Kozi hfbety 1200 m 



S. » Kozi hfbety ll.sii m 



J. » Maly Sisäk 1250 m. 



Celkovy effekt dävä näm tudiz na svazich 



jiznich 1220 m severnlch 1240 m. 



Jest tudiz vysledek obräceny, nez by se dalo ocekävati. Pficinu 

 toho kledeli jsme vysvetliti jiz vyse, jednajice o depressi u Dvorskych 

 bud. Krom toho, vsimnemeli si tepelnych pomerü obou svahti, vidime, 

 ze severni vykazuji pomery znacne mirnejsi, nez jizni — asi tez vlivem 

 vetrü. Ze näzor ten bude asi sprävny, dosvedcuji pomery naiseho pohofi 

 velmi casto. Jevif jizni svah vzdy tendenei pro vyssi pomezi, nez za stej- 

 nych okolnosti svah severni. To da se pozorovati v ehranenyeh partiich 

 pohofi. Stavime tu proti sobe tyto ukäzky: 



S. svah (lehäuge 1200 m J. svah Krakonos .... 1210 m 



S. » Kozi hfbety . . . 1180 m J. » Kozi hfbety . . . 1200 m 



S. » Snezka-Cernäkupal240 m J. » ("'ernä k.-Rosenbg. 1270 m 



("'isla tato tendenei tu nkazuji velmi jasne, i jest zfejmo, ze hofejsi 

 nepomer zpüsobuji pouze nepfiznive klimaticke pomery jiznich svaliü a 

 chränenä poloha severnich. Jinde tfeba bräti ovsem ohled na plochy ra- 

 selinne, ktere nepfeji souvislym porostüm lesnim, byvaji vsak porostle 

 volnyrni lesy raselinnymi (u Vosecke boudy, Mädel wiese ap.). Tarn vsak, 

 kde dochäzi k boji mezi lesem a porosty klecovymi, jest raselina vzdy 

 pro klec pfiznivejsi, takze v tom pfipade dozuäva hraniee lesni misty 

 znacneho stlaku (Grenzwiese, Novorskä plan a p.). 



Päsmo na pomezi lesnim zaujimaji namnoze porosty smrkove. 

 Stromy stävaji se cim vyse tim nizsimi, ale mohutnosti nepozbyvaji. 

 Vetve jsou hustsi a mohutne, porostle hustsim kratsim jehlicim. ('asto 

 i sisky se zkracuji, cimz stromy znacne se blizi sibifskemu Picea obovata. 

 Lesy ve vysokych polohäch fidnou, stromy stävaji ve skupinäch. Je-li 

 les obzvläsf fidky (tak zejmena na püde raselinne), nabyvaji smrky ka- 

 rakteristickych zkomolenych tvarü, jezto jsou üplne vysazeny boufim a 

 nepohode. Na samem pomezi je vctsina stromü takovym zpüsobem zne- 

 tvofena, ve formäch c-asto velmi rozmarnych. Xejvyssi les byvä zhusta 

 promiseu kleci, zejmena v roklich. Xa Zlatem nävrsi, Kozich hfbetech a 

 jinde pfechäzeji lesni porosty smrkove tez zcela neznatelne v porosty 

 kosodfeviuy. Bukove lesy dostupuji vcistem slozeni pomezi pouze — pokud 

 mi znämo — u Mlsecnyeh bud. 



I. Päsmo vysokohorske rozklädä se tedy nad hranici stroniovou, 

 i zaujimä hlavne dva velike komplexy horske, zdpadii'/, zaujimajici Labskou 



