21 



Jako samostatny okrsek pfipojiti tfeba horskou skupinu Rychorce, 

 kterä vykazuje tolik pfibuzenskych vztahu ke Krkonosüm na strane jedne, 

 znaruenite a sveräzne odchylky na strane druhe, ba vystupuje jako vlastni, 

 skoro isolovany obvod. 



Do liceni naseho ehceme pojmouti i väpencovy pruh podhorsky, 

 jenz pfirozene jaksi uzavirä obvod näs na jihu. 



Jeste nekolik slov o nekterych vyznacnych okrscicb, jejichz liceni 

 ponechäväme zvlästnimu oddilu studie teto. 



Zäpadni masiv krkonossky. 



Tato horskä sknpina, oddelenä od vychodni sedlem na Divci louce 

 (Mädel wiese, 1198 in), v horskem massivu Kohrhäce (Kesselkoppe) a Vy- 

 sokeho Kola (Höbe Rad), ktere vystupuji znacne nad branici lesni, pfe- 

 ebovävä znamenitou kvetenn vysokoborskou, kterä zvläste ve znämycb 

 roklich Sneznych a Kotelnych dosabuje nejvetsibo bobatstvi drubü. Na 

 bfebenecb jiz od Noveho Sveta, zejmena pak na plänich, spojnjicieb obe 

 borskä päsma, zvanycb obycejne spolecnym näzvem »Labslcä louka«, vy- 

 vinuty json typieke melke raseliny bfebenove (Kammoor). Typy karak- 

 terisujici tuto skupinu proti skupine vyebodni jsou celkem nehojne a 

 z cästi tez v one, byf ovsem daleko vzäcneji se vyskytuji. Ponze v teto 

 skupine, tfeba ze velmi pofiaku, roste jeste Juniperus nana, jen odtud 

 znämo jest nadberne Delphinium elatum (opet zase na Rebbornu a vzäcne 

 nad Lanovem v pasmu lesnim) a na novosvetskycb raselinäcb jeste dosti 

 cetne roste Scheuclizeria palustris. Nejlepe karakterisuji obe skupiny 

 znäme dve pamätne arkticke rostliny: Rubus chamaemorus & Pedicularis 

 suäetica. Rubus chamaemorus vyskytuje seve velikem mnozstvi na Labske 

 a Pancavske pläni, kde udävä casto ton eele vegetaei raselinne, ve vy- 

 ebodni cästi temef scbäzi; vyskytuje se pofidku pouze na Biie louce. 

 Naproti tomu Pedicularis suäetica, tak vyznacny drub borstva v okoli 

 -Snezky, kde na kazde raseline, okolo vsech pramenkü, ve vsecb roklicb 

 mozno jej casto ve velikem mnozstvi nalezti, mizi, jakmile pfekrocime 

 sedlo na Divci louce. Y zäpadni cästi Krkonos roste velmi pofidku a 

 jen na nekolika stanoviskäcb. Typy skäly cedicove z Male Snezne rokle 

 (Saxif raget nivalis, moschata, bryoides, Androsace obtusifolia) präve jako 

 jine jeste ojedinele se vyskytujici druby pro karakter vegetace nemaji 

 toho vyzamu, jako rostliny vyse zminene. Vyskyt- jejich podminen jest 

 näbodnymi podminkami, takze jim nelze vyznaciti räz celych komplexü. 



Vychodni masiv krkonossky. 



Ve vycbodnim komplexü dostupuji Krkonose nejvetsi vyse a vy- 

 sokoborske mobutnosti. Bezlese, vysokohorske päsmo dosabuje tu dvoj- 

 näsobne rozlohy nez v cästi zäpadni. Vyebodni massiv mä vübec nej- 

 vice alpsky karakter, jak v räzu krajinnem, tak i pokud se tyce vegetace. 



Co se utvarü tyce jsou v obou c-ästecb Krkonos tytez, ale rüzne 

 vyvinute. V cästi zäpadni pfevlädaji borske bole a. raseliny bfebenove, 

 kdezto luciny a nivy alpinske lepe vyvinuty jsou pouze v roklich. Za to 

 v cästi vychodni alpinske formace jsou kräsne vyvinuty i mimo rokle, 

 na svazich horskych, stfidajice se mnohem pestfeji s rozsählymi bolemi 

 a raselinami nez v cästi zäpadni. Vübec mozno fici, ze ve vychodni. cästi 

 jest stfedisho vegetace alpsky ch lucin a ?iiv. Proto take tato cäst jest 

 karakterisoväna prvky techto formaci. Nejvyznacnejsim typeni tohoto 

 okrsku jest Cr um montanum, ktere se zde na alpskych lucinäch casto ve 



