26 



2. Element kosmopoliticky. Ke kosmopolitüm pocitame 

 rostliny, ktere svym rozsifenim — tfeba nesouvislym — po celem temef 

 povrchu zemskem poukazuji k tomu, ze jsou tez velnü stareho püvodu. 

 Zdä se, ze jsou jeste starsi elementu pfedesleho. 2e dovedly rozsifiti se 

 po celem svete a udrzeti se casto i za podminek vyjiinef-nyeh, ukazuje 

 na zvlästni jejich otuzilost a schopnost pfizpüsobovaci — rostouf v tro- 

 pech präve tak, jako v krajich chladnych. Cäst jich dekuje ovsem sve 

 rozsifeni svemu prostfedi, v nemz zije — vode. Vodni rostliny nepodle- 

 haji v takove mife menäm poduebf, a tak rostliny vodni mohou dosah- 

 nouti rozsifeni velmi znacneho, a mezi nimi präve jest mnoho kosmo- 

 politü. Citäme tudiz ke kosmopolitüm pfedne fadu rostlin vodnich, u nas 

 ovsem nepfilis cetnych, na pf. : 



Potamogeton natans, Zanichellia palustris, 



» crispus, Lemiia minor, 



Phalaris arundinacea, Juncup effusus, 



Phragmites communis, Ceratophyllum demersum. 



Glyceria fluitans, Polygqnum amphibium, 



» plicata, l'ironica aqucttica, 



Scirpus palustris, Roripa palustris. 



» lacustfis. Myriophyllum spicätum. 



Ze suchozemskych patfi sem nejvice rostliny lucni a mnoho ubi- 

 kvistü (u). Nektere rostliny vyskytuji se na celem svete pouze v po- 

 lohäch horskych (m.) : 



Ophioglossum vulgatum, Luzula campestris, 



Asplenium trickomanes, Brimella vulgaris, 



Polypodium rulpare, v Urtica dioica, 

 Pteridium aquilinum, Rumex acetosella, 



Botrychium lunaria, Cerastium glomeratum, 



m Lycopodium selago, v » triviale, 



Descnampsia caespitosa, Stellaria nemörum, 



v Poa annua, Ranunculus acer, 



Juncvs buffonius, Lotus corniculatus. 



Kosmopolity staly se, dik cloveku, tez cetne rostliny ruderalni, ktere 

 ovsem pro vyvoj kveteny jsou bezvyznamne. 



Urtica urens, Euphorbia helioscopia, nekterä Chenopodia, Capsella 

 bursa pastoris, Oxalis stricto, Plantago major a p. 



3. Element obtoenovy (cirkumpolärni). Pocitame sem jednak 

 stare typy obtoenove kveteny praeglacialni, ktere bud v tychz typech, 

 nebo v typech blizee sobe pfibuznych zachovaly se jjo cele severni mirne 

 oblasti svetove (pf. llcpatica friloba, Anemone nemorösa, Adoxa moscha- 

 telina), nebo typy, jejichz dnesni rozsifeni obtoenove poukazuje, ze püvod 

 jejich tfeba hledati v one praeglacialni kvetene obtoenove. Jsou to tudiz 

 rostliny, jejichz areäly zaujimaji celou mirnou severni polokoiili (Hol- 

 arktis). Element tento jest patrne nejstarsim ze skupiny praeglacialni, 

 nebof obsahuje jeste typy dosti teplomilne, namnoze ütle byliny lesnf, 

 ktere patrne v pliocaenu pronikaly za ustupujici kvetenou tertierni ze 

 sve vlasti na severu, kde klimaticke pomery jiz i jim hrozily zahubou. 

 Stromy a kefe (v seznamech tuciie tistene) jsou celkem vzaene zastou- 

 peny, jezto pfi svem putoväni nejvice podlehalj r zmenäm, a tak vytvo- 

 fily namnoze zvlästni druhy. — (NB. Rostliny vodni oznaeujeme v, horske 

 a podhorske m, rostliny vudei neb zvläsf vyznacne znamenkem /). 



