28 



Geum urbanum, ! Huhns idaeus, 



Potentilla argewtea, Aruncus Silvester, 



» norvegica, Trifolium repens. 



» palustris, 



Vsimneme-li si techto rostlin poznäväme, ze nejvetsi cast jich roste 

 ve stinnych lesich, kde humusem a lesnim krytem chränena jest proti 

 nepfiznivemu vliva klimatickych zmen, mene jest rostlin lucnich. Zaji- 

 mave jsou pomery systematicke: proti velikemu mnozstvi pteridophytü 

 a jednodeloznych jest näpadny celkem neveliky pocet dvoudeloznych, ze- 

 jmena Choripetalü, ktere krom toko nemaji v elementu holarktickem ani 

 jedine dfeviuy. Teehto jest vübec nepatrny pocet a nälezeji starym sku- 

 pinäm. 



4. Element eurasijsky. ("'etne prvky nasi kveteny nalezäme 

 nejen ve vsech pfibuznych obvodech v Evrope, ale i daleko po mirne 

 Asii, vetsinou az i v kvetene japonske. Velikä cäst teehto typü dochazi 

 v teehto koncinäch präve nejvetsiho sveho vyvoje, styka se zde s cetuymi 

 svymi ph'buznymi typy, vübec poukazuje k tomu, ze tu jest qejvlast- 

 nejsi oblast jejich rozsifeni. I da se o cetnych pfedstavitclich tohoto 

 elementn usnzovati, ze konciny mirne Asie, zejmena horstva stfedoasijska, 

 jsou jejich püvodnr vlasti, odkud za pfihoduych jim podmiuek proni- 

 kaly zejmena na zapad, do krajü ruskych a stfedoevropskych. K typum 

 takovym druzi se ovsem cetne jine, o nichz nelze podobuych üsudkti 

 s naprostou jistotou pronaseti, ktere vsak dnesnim svym rozsirenim pfi- 

 mo k nim se pfifazuji. Nälezeji tedy elementn eurasijskemu typy, jejichz 

 rozsifeni zaujimä podstatßy dil minie Asie, odkud arealy jejich zasahuji 

 i do znaene cästi Evropy. 



Element eurasijsky v Evrope zfejme k zäpadu a k jilm rychle 

 ochabuje, a jiz v nasich krajich toto jeho oslabeni jest velmi patrne. 

 Nejnäpadnejsim jest ükaz ten na vüdeich dfevinach, jimiz jsou Pinus 

 cembra a modfiny (v Evrope Larix deeidua velmi blizko pfibuzny asij- 

 skemu Larix sibirica. Oba tvofi dohromady souvisly areäJ eurasijsky). 

 Stromy tyto v nasem obvodu jiz nikde se divoke nevyskytuji. (Modrin 

 jest vsude pouze kulturou zaveclen.) Meze sveho rozsifeni v Evrope do- 

 sahuji v Karpatech a na Alpäch, nezasahujice däle na zapad. A v ho- 

 räch techto omezeno jejich päsmo na nejvyssi polohy lesni, kde jizismrk 

 tezko häji svou existenci. Ve vychodni Evrope vsak a vqele Sibifi sklä- 

 daji zejmena i v rovinäch rozlehle pralesy, stävajiee se za ITralem nej- 

 charakteristictejsimi lesnimi stromy asijskymi. 



Ovsem jine, zejmena na podklad mene väzane dfeviuy i v nasich 

 koncinäch dosahuji jeste znacneho rozsifeni. Tak jest to v prve fade bo- 

 rovice Pinus silvestris, kterä v nizsich polohäch naseho obvodu sklädä 

 cele lesy, spokojujic se casto s püdou tak chudou, ze by se v ni ani ji- 

 nemu stromu nedafilo. Z vödeich dfevin nasi kveteny citäme k elementu 

 eurasijskemu jeste bfizy (Betula verrucosa a pubesceus), osiku [Populus 

 tremula), jilm (Ulmus montana}, cetne vrby (tak na pf. Salix alba, fra- 

 gilis, caprea, purpurea a j.), jefäb (Sorbus dueupdria), z kfovin na pf. 

 Ribes alpinUm a stremchu (Prunus padus). 



Pinus silvestris, ! Alopecurus pratensis, 



v Sparganium ramosum, m ! Calamagrostis villosa, 



v Sparganium simplex, ! » ürundinacea, 



v Sagittaria sagittaefolia, ! » epigeios, 



! Anthoxanthum odoratum^ Dactylis glomerata-, 



! Nardus stricto, Briza media, 



