34 



Imperatoria ostrüthium a 

 Mciiui athamanticum, 



k nimz druzi se Valeriana sambucifolia, kterä vsak pronikla velmi daleko 

 na vychod (az do jizni Rusi), ackoliv rozsifeni jeji na Lslande a ve Skotsku 

 zfejme svedci o jeji zäpadui vlasti. 



Vice typü zapadnich roste v nasich hercynskych üohofich, Sumave 

 a Rudohofi, kde vüdci jeho druhy Digitalis purpwrea, Salvia glutinosa a 

 Teucrium seorödonia jeste se vyskytuji. 



Sve rozsifeni dekuji typy zapadui asi dobe (dosud tezko urcitelne), 

 kdy mene kontinentalni podnebi dovolilo typüm pfimofskych bor proui- 

 kati k vychodu. 



7. Element subatlanticky jest paralleluim elementem rovin 

 k elementu pfedeslemu. Stfedisko sve mä v rovinäeh pfi mofi Severnim, 

 kde v tamnich raselinäeh a na vfesovinach jest nejkräsneji vyvinut. Tam 

 typy tyto jsou casto vüdci vegetaci onecb formaci. Tak nviidime Erica 

 teiralix, Genista anglica, Ranunculus hederaceus a in. j. Typy tyto k vy- 

 cbodu rapidne ubyvaji, zejmena pak mez pobranicnicb horstev ceskyeh 

 vübec ueprekrocuji. Ojedinele vyskytuji se jeste v pfilehle nizine luzicke 

 a saske, odkud nasi dva zästupci zabloudili na raseliny Jizerskych hör. 

 Jest to 



Pilularia globidifera a 

 Drosera intermedia. 



Dobu rozmachu jeho hledati musinie rovnez v periode, kdy klima 

 stalo se znacne vlhkym a kdy daly -e favorisovane jim typy subatlan- 

 ticke na postup k vychodu, i pronikly az do Luzice a k Odfe. V nejno- 

 vejsi dobe vsak s expansi Heroynie nastalo rozpeti severonemeckych vfe- 

 sovin, pfed nimiz element subatlanticky nueen byl dati se na üstup. Do 

 bor Jizerskych dostaly se nase druhy patrne jen nahodou — zavleceuim. 

 Mozqo by bylo tez hledati püvod jich v dobe pfedledove, coz vsak jest 

 mene pravdepodobne. 



Na pfeehodu k elementu subarktickemu stoji Isoetes lacustris. Tato 

 zajimavä rostlinka, rozsifena v cele rovine severonemecke, polske a li- 

 vonske, zasahä odtud az do Skandinavie a do hör stfedoevropskycb. 

 (Udäva se tez ze Severni Ameriky.) Vzbledem ke znacnemu stafi toboto 

 typu a k cetnym blizkym pfibuznym subtropickym a tropickym jest 

 Isoetes spise reliktem praeglacialuim akklimatisovanym nez ro.stlinou pü- 

 vodu severniho. Tim kloni se k elementu pfedeslemu, jehoz zaklady tez 

 tfeba hledati v dobach pfedledovycb, ackoliv dnesni rozpöti umoznilo 

 mu teprve vybodne podnebi nektere periody mladsi. 



8. Element alpsky. Element tento jest püvodem na vysolto- 

 hofich stfedni Evropy, zejmena na Alpäch, kde dosabuje nejmobutnejsibo 

 rozvoje a kde vznikl v dobach ledovych pfizpüsobenim typü praeglaci- 

 älnich. Odtud postupuji — eim däle od Alp, tim vice ochabujice' neb 

 v pfibuzne elementy se odlisujiee — na horstva poloostrovü jihoevrop- 

 skj^ch, do Karpat a Sudet, castecue i na Kavkaz. Xejvetsiho rozpöti do- 

 •sabl v dobe ledove, do niz spada tez jeho pfiputovani do nasich bor. 

 Jest jejich elementem nejsilnöj.sim. K nam dostal se hlavne obloukem 

 pfes Karpaty, kde jen nepatrnä eäst techto elementu chybi. 



Vüdci dfevinou jest Pinus pumilio — klec — vübec nejtypictcjsi 

 druh tohoto elementu, jezto jeho areäl omezuje se na zminena pohofi, 



