35 



nezasahuje vsak do polärnich krajü,*) 

 aloskych. 



S kleci pfiblizne stejne rozsifeni 



Rumex alpinus, 



» arifolius, 

 Thesium alpinum, 

 Crepis grandiflora, 



» mollis, 

 Hieracium aurantiacum (po- 



dobneho vyznarnu jako 



Sweertia perennis, viz do- 



leji), 

 Achyrophorus uniflorus, 

 Hömogyne alpina, 

 Carduus personata, 

 Scabiosa lucidä, 

 Gentiana asclepiadea, 

 Veronica bellidioides, 



jako jest tomu u jinych druhü 



maji: 



Adenostyles albida, 

 Primula minima, 

 Androsace obtusifolia, 

 Pulsatilla alpina, 

 Cardamine resedifolia. 

 Viola lutea, 

 Epilobium alpestre, 



» nutans, 



Cerefolium nitidum, 

 Saxifraga bryoides, 

 Sedum alpestre, 

 Rosa pendulina, 

 Geum montanum, 

 Potentilla aurea, 

 Arabis Halleri. 



Z kryptogamü alpskych uvadime pouze fadu mechti: 



Molendia Sendtneriana, 

 Barbulla icmadophylla, 

 Dryoptodon atratus, 

 Racomitrium siideticum, 

 Amphidium lapponicum, 



Bryum Mildeanum, 

 Lescurea striata, 

 Pseudoleshea atrovirens, 

 Hypnum dilatatum. 



K teto fade druM vyznacne alpskych druzi se cetne drnhy, ktere 

 jsou rovnomerne rozsifeny jak v Alpäck a jim pfibuznych vysokohoffch, 

 tak i v horäch skandinavskych a v krajieh arktickych. Proto jest casto 

 velmi. nesnadno rozhodnonti, zda vyvojove eentrum jejich spadä do Alp 

 neb do krajü polärnich. Nez pfibuzenske vztahy pfeväzne vetsiny jich 

 ukazuji k püvodu stfedoevropskernu — alpskemu. Neni snad tudiz ani 

 potfebi staveti pro ne zvlästni element »arJcticko-alp>insky K , ponevadz 

 tento element eiste umely, nepfirozeny, nevyvojovy, rusil by jen sprävnou 

 pfedstavu o slozeni nasi flory. 



Sifeni techto rostlin postupovalo s rostlinami eiste alpskymi, avsak 

 pfi üstupu ledü rostliny ty — patrne expansivnejsi alpskych (pravych), 

 näsledovaly ledoveove masy, pfidruzujice se k rostlinäm arktickym, do 

 krajü polärnich, kde nalezly vyhodne podminky ke sve esistenci — kde 

 pfijala je novä vlast. Ke »kolonistüm« tem pocitäme : 



Cotoneaster integerrima, 



Aspidium lonchitis, 

 Lycopodium alpinum, 

 Selaginella selaginoides, 

 Poa alpina, 

 Juncus trifidus, 

 Scirpus trichophorum, 

 Hedysarum obscurum, 

 Allium siliricum, 

 Myosotis alpestris, 



Arabis alpina, 

 Viola biflora. 

 Alsine verna, 

 Gentiana campestris, 

 Athyrium alpestre, 

 Aspidium oreopteris, 

 Allosoms crispus, 

 Poa laxa, 



» Chaisi, ■ 

 Luzula spicata, 



*) V techto konemaeb zastupuje ji — zejm£na v horäch Skandiiiavskych 

 Juniperus nana a zakrsle brizy. 



3* 



