36 



Salix phylicifolia, Hieracium alpinum, 

 Gnaphnliuyn supinum, » nigrescens, 



Bartschia alpina, » atratum, 



1 Sagma Linnaei, » prenanthoides, 



Saxifraga oppositifolia, Mulgedium alpimim, 



Sedum rhodiola, Euphrasia salisburgensis, 



! Carex atrata, Verowica alpina, 



» pendula, Archangelica officinalis, 



Gymnadenia albida, Ranunculus aconitifolius. 

 Campanula labifölia, 



Stejne povahy jest obrovske mnozstvi alpinskych kryptogamii, 

 z nichz uvädime fadu mechii: Andraea frigida, Weissia Wimmeriana, 

 Cynodontium fallax, Dicranum fulvellum, IL falcatum, f>. Blyttii, D. 

 Starkei, D. elongatum, Fissidens osmundoides, Blindia acuta, Ditrichum 

 sonatum, I). glaucescens, Didymodon dentatus, Desmatodon latifolius, 

 Grimmia Doniana, G. incurvä, G. unicolor a cetne jine, Encalypta apo- 

 physata, Tayloria tenuis, Tetraplodon mnioides, angustatus, Splachnwm 

 sphaericum, Zieria julacea, Webern longicolla, cucullata a j., Brywm Mühl~ 

 beckii, Philonotis serratä, Oligotfichum hercynicum, Polytrichum rectan- 

 gulare, alpinum, Brachytheciwm erythrorrhizön, Hypnum pallescens, molle 

 a t. p. 



9. Element i 1 ] y r s k o-a 1 p i n s k y. Typy tohoto elementu um j i 

 ceutrum svoje v horäch poloostrova balkänskeho, odkud sifi se na severo- 

 zapad do Alp, zejmena yychodnich. Xejanamenitejsi jeho typy jsou 

 Daphne Blagayana a Wulferiia caririthiaca. V kvetene krkonosske zastu- 

 puje element illyrsko-alpinsky jediny 



Dianthus speciosus. 



10. Element karpatsky, jehoz typy maji hlavni sve rozsifeni 

 a stfedisko vyvojove v Karpatech, odkudz sahaji po pfipade az na hory 

 halkanske, ano i do hör Orientn, .sehäzeji neb slabe rozsifeny jsou vsak 

 v Alpäch. Element tento jest velmi slabV' — vzdyf samo stfedisko jeho 

 je z pfevazne cästi pohofi lesnate — a zastupnji jej u näs: 



.Salix silesiaca, Äleciorolophus pulcher, 



Betula* carpatica, Gentiana carpatica^ 



pak z podhorskych typü Chaerophyllum aromaticum a Dentariq ennea- 

 phyllos, kterä vsak mä rozsifeni velike i v Hercynii. 



Z mechü patfi sem: 



Ülota Drummondii Ewynchium cirrosum, 



Tayloria serrata, Hypnum subsulcatum. 



11. K temto typüm psychrofiluim druzi se Crocus ßettffelianus, 

 ktery eelkovym svym rozsift nim jest typem karpatskym, jest vsak dru- 

 hem teplomilnym, k näm — jak se zd;i - v dobe stepni proniknuvsiin, 

 cimz lisi se znacne od hofejsich typü, i pfodstavuje näm zästupee ele- 

 mentu iliirheho, jinak dosti na sve püvodui centrum omezeneho. Ostatne 

 jest element tento jen podruznym prvkem rozsähleho stepniho elementu 

 pontickeho. 



12. Element sudetsky, jehoz typy jsou püvodem na Sudetäch 

 (cästec-ne vlastne v Jeseniku — o), odkudz se sifi do okolnich üzemi, 

 nebo zaujimaji veskere Sudety jsouce vsak na ne omezeny. 



