38 



Sweertia perennis dosahuje nejvetsiho sveho roz§ifeni na Alpach 

 a Karpateeh, vyskytä se vsak tez v nizine severonemecke, ciinz dävä 

 näm pfiklad jakehos typu »jizniho tundroveho«, Hledime-li takto na jeji 

 rozsifeni, bylo by vhodno zafaditi ji k elementu alpskemu. Ppnevadz 

 vsak däle v centrälni Asii a na Himalajich vyskytuji se blizce pfibuzne 

 drnhy, zejmena Sweertia obtüsa, k niz eetnymi pfechodmmi typy nas 

 druh jiz v horach stfedoevropskyeh se tak tesne väze, ze oba druhy se 

 noveji stahuji v jeden, dluzno i Sweertia perennis pricfsti sem, jakozto 

 druh eminentne altajsko-alpinsky. 



Posledni dva prvky majl vlast svou na dalekem severu, jsouee na- 

 ranoze rozsifeni obtocnoveho. Jsou to nejvlastnejsi prfivodci glaciälnich 

 pochodü evrnpskyeh, dokonale pfizpüsobeni drsnemu klimatu polar- 

 nich krajü. 



15. Element sub ar k tick f (tundrovy). Element tento sklädaji 

 rostliny püvodu zfejme severskeho, ktere v dobe rozpeti ledoveü skandi- 

 navskycb postoupily daleko k jihu, namnoze az po Alpy a do tohoto 

 horstva. Kdyz pak nastalo opetne otepleni, byly typy tyto z vetsiny 

 svych stanovisf znovu vypuzeny, ale udrzely se pfece na lokalitach pfi- 

 hodnyeh, u nas zvläste na raselinach, fidceji v jehlicnatych lesich (tak 

 spise jeste v sev. Nemecku). Karakteristicke pro ne jest, ze nynejsi sovr 

 visle rozsifeni zaujimä vedle SJcandinavie a severniho Ruska tez vi-tsi 

 cäst nisiny severonemecke a polsko-litevske. Jizneji vyskytu.ii se vetsinou 

 jen na disjunktivm'eh stanoviskach. Mnohe z nich (tak i Linnaeä) maji 

 rozsifeni obtocnove, avsak vzdy omezuji se pouze na kraje subarkticke. 

 V krajieh arktickycb rovnez mizi. Volili jsme pro dement tento näzev 

 »subarkticky^i jednak abychom naznacili vztahy jeho k elementu arkti- 

 ckemu, jednak, ze nazev "»tundrovy* neodpovida dobfe povaze typii de- 

 ment ten tvoficich, ktere jsou namnoze druhy raselinnymi, arkticke tun- 

 dfe vetsinou ehybici. Areal jejich jest — jak jsme jiz uvedli — z vetsi 

 cästi siroky areal cirkumpolarni, fidceji jsou areälu uzsiho. Z naseho 

 obvodu miiezeji sem: 



Carex pauciflora, Salix myrtilloides, 



» magellanica, Betula nana, 



» dioica, Andromeda polifolia. 



» lasiocarp'a, Vaccinium uliginosurn. 



Scirpus caespitosus, Oxycoccos palustris, 



Eriophorwm vaginal/um, Empetrum nigrutn, 



Carex chordorrhiza, Carex limosa, 



Scheuchzeria palustris, Linnaea borealis. 



K temto typieky sulmrktickym rostiinäm drnzi se je§te nekolik 

 typü jim pfibuznj'ch, avsak jineho asi püvodu. Zminili jsme se jiz 

 o Isoetes lacustris. Podobneho vyzuamu jest Calla palustris, vcelemiriie 

 az i studene Eurasii rozsifenä, pouze po Alpy k jihu sahajici, ktera tez 

 sv^-mi pfibuzenskymi vztahy poukazuje k jihu. Zajimavä Gentiana Iml- 

 tica jest vikarisujicim druhem alpinske Gentiana eampestris, kterä vsak 

 nev;ize se tak pfesne na päsmo alpinske, a jez patrne sestoupila v dobe 

 ledove do rovin severonemeckych, kde se odlisila v Gentianu balticu, 

 ktera ji tarn nyni üplne zastupuje, a ktera pak odtud sifi se do obvodn 

 okolnich. Lycopodium chamaecyparissus svym rozsffeuim v rovinaeh se- 

 veroevropskych, pak na horach poukazuje na blizke sve vztahy k rost- 

 iinäm subärktickym. 



