39 



16. Element arkticky. Z doby nejvetsiho zaledneni udrzelo se 

 na nasieh horäch neco typü, ktere ptivodem svym jsou z dalekeho 'se- 

 veru, kde jeste nyni maji hlavni stfedisko svoje." V dobe ledove postou- 

 pily do stfedni Evropy, kde zvläste n'a vysokyeh koräch nalezly vhodnä 

 stanoviska. Mnohe z nick pronikly az daleko na jik (j), jine vsak zü- 

 staly däle k severu posinuty, nektere vsak u näs dokonee dostupuji jizni 

 meze sveho rozsifeni, schäzejice i Alpäm (s): 



Woodsia alpina, j Salix herbacea, 



Carex vaginata._ ss Pediatlaris suäetica, 



s Carex rigida (jedinä lokalita Oxycoccos macrocarpq, 



alpska, nemä vyznamu), j Epilobium alsinefolium, 



j Juniperus nana, s Rubus chamaemorus, 



s Saxifraga nivalis, Epilobium anagaUidifoUum. 

 j Salix lapponum, 



Zejmena ony ctyfi pamätne rostliny, ktere maji na Krkonosick sve 

 jedine lokality ve stfedni Evrope, zasluhujf podrobnejsi zmfnky. Nejzna- 

 menitejsi z nick jest rozkodne vysokonordickä Pedicularis suäetica, kterä 

 hojne se vyskytuje na Krkonosich, potom vsak pfichäzf teprve daleko 

 za polärnim krubem v severnfm Ruskn (vych. od Bileho mofe) a dale 

 v polärni Sibifi a Americe. Rubus chamaemorus jest tez eiste nordicky 

 typ, ktery vsak zöstal jako glaciälni relikt tez na nekolika raselinäcb 

 v Prusicb. Saxifraga nivalis jest typem nordickych sbal. Zachovala se 

 krom na Krkonosich tez na koräch skotskyck. Ji podobne rozsifeni mä 

 Carex rigida, kterä vsak se ojedinele vyskytuje tez na Taträch, Harzu 

 a v Alpäcb. Kdezto na vsech ostatnich lokalitäck vyskytuje se jen nej- 

 v^s vzäcne, jest v Krkonosick a vübec v Sudetäch neobycejne rozsifena, 

 takze dosakuje podobneho vyznamu jako Pedicularis suäetica. 



Z mechü jsou arkticke : 



Sphagnum Lindbergii, Andraea alpestris, 



Hypnum Schulzei, » Rothii. 



Veskere uvedene typy alpinske a arkticke nälezeji u näs kvetene 

 vysokohorske. V dobe glaciälni sahaly vsak rozhodne daleko do roviu, 

 ano az na pf. do stfednich Öech. Zde zachovaly se cetne z aich, pfivyk- 

 nuvse zmenenym podminkäm zivotnim, mezi obklopujici je vegetaci teplo- 

 milnou na pfihodnych k tomu lokalitäch. Tu tvofi tyto rostliny element, 

 zvany obycejne praealpinskym. Zejmena cetne zastoupen jest na 

 väpencich a cedicich stfedoceskycb, kde nalezneme hlavne Sesleria cae- 

 rulea, Aster alpinus, Saxifraga aizoon a m. j. 



V obvodu nasem tento element vlastne neni vyvinut, pouze üdoli 

 Kemnickeho hfebenu hosti 



Thlaspi alpestre, 



a na skaläch u Semil DelpMnium etat um sestupuje do pahorkatiny, na- 

 podobujic tak praealpiny. 



Podobne rostou na skaläch u Semil dve rostliny püvodu arktickeho, 

 ktere vsak präve tak, jako praealpini, udrzely se v krajicb nasieh na vy- 

 hfevnych horninäeh stfedoceskych, proeez nazyväme element ten obdobne 

 dementem praearktickym. Jsou to 



Woodsia Uvensis a Saxifraga deeipiens. 



Tim vycerpali jsme klavni slozky nasi kveteny. Nelze ovsem närys 

 tento povazovati za dokonaly. Vzdyf ani nelze näm ciniti närokü na do- 



