40 



konalost. Pfesnosti jakesi mozno dosiei pouze na zäklade skutecnych, 

 subfossilnich dökladü, podle niehz bylo by mozno urciti stäfi a püvod 

 nasich druhü. Proto nä zäklade dalsich studii dozaänase tridem jiste 

 zmen. Myslim vsak, ze älespoö v zäklade, ve svem vyvojovem pochopeni, 

 neiii staveno na püde pochybene a ze tudiz bude näni mozno na pod- 

 kladu jeho uciniti si näzor o pomerech vegetace nasi a o osudech jejicb 

 v praveku. 



III. Vyvoj kveteny krkonosske. 



Nynejsi stav vegetace krkonosske jest — jako vsude jinde — pouze 

 okamziton etapou jeji'lio neustaleho vyvoje a pohybu, jest vysledniei vy- 

 voje kveteny krkonosske v dobäeb minulych, jest clankem v tom neko- 

 necnem fetezu jejich promen, nä nejz pojiti se bude budouci jeji osud. 



Krkonose, stojice jako oebranna hradba nejen vlasti nasi, nybrz 

 i cele stfedni Evropy proti rozlehlym plänim niziuy nemecke a ruske, 

 prodelaly osudy nejrozmaditejsi. Ony jsou vlastne stäle jeste svedky tu- 

 heho zäpasü mezi pfirodou Severu a Jihu, zejmena vsak urpntnych bojü 

 mezi Zapadem a "Vychodem. Jest opravdu pozoruhodno to centrälni po- 

 staveni naseho horstva v Evrope. Stojif tu na rozmezi klimatickem a ve- 

 getaenim obvodü tak odlisnych, ze uvedomime-H si tyto hluboke kontrasty 

 drsneho Severu a usmevavebo Jihu, vlazneho pfimofskeho Zäpadu a su- 

 cheho kontinentälniho Vychodu, teprve poznäme, jak dalekosahly jest vy- 

 znam nasich pohranicnich bor pro vyvoj kveteny stfedni Evropy, v prve 

 fade ovsem vlasti nasi, tak bohate na pamätniky däynych bojü tech 

 rüznyeh svetü — bobuzel vsak dosud temef neznäme po teto tak zaji- 

 mave a dülezite stränce. Prävem nazyväna byvä nase vlast »klicem 

 stfedni Evropy« — »srdcem« jejim. Vzdyt rozfesenim vyvojovych pro- 

 blemii kveteny ceske doekala by se odpovedi vetsina zähad vyvoje rost- 

 linneho krytu stfedoevropskeho. Jednim pak z nejpamatnejsich obvodü 

 vlasti nasi v obledu vyvoje vegetacniho jsou rozhodne Krkonose, kde ze- 

 jmena v dobach glaeiälnich vedla krute boje domäci kvetena proti drti- 

 cimu ji navalu nepfizniveho nordickeho klimatu. 



Nebudeme se zabyvati licenim vyvoje vegetace nasebo obvodü 

 v dobach, kdy na üpati hör nasich büjely lesy Araukaritü, neb kdy 

 v krajich tech vlädla zivotem pfekypujici subtropicka pffroda periody 

 kfidove a tertierni. Periody ty nemely na nynejsi vegetaci pfimeho utvä- 

 feciho vlivu. 



Tim dülezitejsi vsak jest pro nas perioda glaeiälnich pfevratü, 

 jimz dekuji Krkonose nynejsi raz sve kveteny. 



Jaka vegetace hujela na nasich horäeh ke kouci periody tertierni, 

 neni tak tczko si pfedstaviti. Zanechalat nejen v zäkladnini slozeni pod- 

 horske vegetace stopy svych typü, nybrz — ne-li pfimo v obvodn nasem, 

 toz v obvodech pfüehlyeh neb blizce pfibuznych — i cetne pauiätky v po- 

 dobe bud" oneeh rüznyeh reliktnich druhü, kterym podafilo se achbvati 

 na pfihodnyeh mistech az po dnesni doby, nebo — coz jesl nejdülezitejsi 

 — jakozto zbytky fossilni ve vrstväeh praeglaciälnich ulozenin. 



Vegetace pozdniho pliocaenu mela patrne raz asi t;ikn\v, jako ony 

 teple, bujne pralesy nynejsi na üpati hör jihoevropskych, jako na übocieh 

 Kavkazu, Tauru, Olympu a p. Sähalot mofe tertierni do same blizkosti 

 nasich pohranicnych bor, poki vvalo nejen celou rovinu Uherskou, nybrz 

 i valnou cäsi Moravy, odkud hlubokymi zälivy postupovalo i do jizhicb 

 a vycliodnich Cech, mirnic podnebi nasi vlasti. Müzeme si pfedstaviti, 



