43 



v krajfch Uralu a severai Sibife, jez nikdy nezasähla katastrofa ledov- 

 covych pokrovü, stäle nove a nove posily mohly doehäzeti. Naproti tomn 

 asi horstva skandinavskä a britanskä stal'a se vychodiskem hlavne typü 

 skalnich. A dnes tezko da se usouditi, jak dalece pfispelo centrum toto 

 k obokaceni nasi — resp. vübec stfedoevropske flory. Kraje ty na rozdil 

 od Uralu (minime ovsem okoli Uralu) staly se vychodiskem le'dovcovych 

 spoust, ony prvni byly postizeny a jejich vegetace znicena — pokud ne- 

 prchla na jih. Ano po periode ledove konciny ty samy pfejimaly kvetenu 

 odjinud — Skaudinavske hory klavne zase z Uralu (pfimo!). Z typü, 

 ktere asi nälezeji tomuto vychodisku, mokli byehom jmenovati Saxifraga 

 nivalis a decipiens, Carex rigida, typy, jejickz povaha ukazuje na centrum 

 zäpadni. 



Pfiputoväni arktickyck druhü dluzno rozhodne klasti do druheho 

 (die Penliova starsiho, die Schulzova starsiho deleni) resp. tfetiho (die 

 Penkova noveko tfideni) glaciälu, kdy masy ledovcove dosähly az öpati 

 Krkonos, kdy tundra souvisle kryla kraj näs bez pferuseni lesem. Ostatni 

 periody ledove nezajDudily patrne lesü ze severnicli upati krkonosskych, 

 a tak v techto dobäch komunikovati moklo pohof i to — hlavne po kfebe- 

 nech sudetskych a Rudohofi resp. Sumavu — pouze s vysokohof imi stfe- 

 doevropsky-mi a po raselinäch severonemeckj^ch a ruskych se Sibifi stfedni, 

 lesni. Do mladsich period, neb do konce periody hlavni spada nejspise 

 rozpeti kosodfeviny (Pinus pumilio) a ji obdobnyck rostlin, ktere k näm 

 pronikly po hfebeneck bor, do polärnick krajii vsak se nedostaly, jezto 

 jim patrne v ceste stäl lesni pruk na sever od nasich hör ve Slezsku, 

 Brandebui'ku atd. se prostirajici. 



Ponekud zähadnym züstävä zjev, ze Sudetäm schäzeji cetne räzo- 

 vite typy, ktere vsak vyskytuji se jak v Alpäch, tak zase na vysokem 

 severu. Tak posträdäme v Sudetäch veskere Ericaceae (krom nasich ubi- 

 quistü), zejmena karakteristickä Rhododendra, üplne schäzeji zästupci rodü 

 Artemisia, Dryas, Helleborus, Draba, Sempervivum, Tozzia, Linum, Leon- 

 topodium, Orchideae, Papaver, neobycejne slabe jsou zastoupeny Gentiana, 

 Primula, Androsace, Ranunculus, Euphrasia, Arabis atd. Pokud by se 

 jednalo o druhy pouze v Alpäch rozsifene, nebylo by tezko nalezti pficinu: 

 malou rozpinavost druhü. Tezsi jest vyklad u onech druhü, jez jak 

 v Alpäch, tak opet na severu, zejmena ve Skandinavii se vyskytuji. Dala 

 by se, myslim, applikovati tu theorie, jez patrne i Paxovi tanula na mysli 

 v jeho »Karptitech.« Nutno totiz uväziti dve skutecnosti: 1. ze nordicke 

 ledovce, sahajici az k upati Sudet a Karpat na vychode rychle ustupo- 

 valy k severu, takze jiz o Uralu se poklädä za jisto, ze nikdy zalednen 

 nebyl, vyjma vrcholy horske, a ze Skandinavie nabyla po dobe ledove, 

 spojeni dfive neexistujieiho se severnim Ruskem a tudiz i s Uralem a 

 Sibifi v kra jinäch polärnicb, za hranici lesü ; 2. ze velikä cäst uvedenych 

 rodü mä sve stfedisko vyvojove v centrälni Asii, ze tudiz pochäzeji odtud, 

 a ze doby glaciälni byly nejofihodnejsimi pro sifeni jejich jednak pfes 

 roviny Sibife — kde tehdy panovalo jiste alespon ponekud drsnejsi klima 

 nez dnesni, jez ostatne tez neni na zävadu sifeni se horskych druhü cen- 

 trälni Asie po bezlesych partiich sibifskych rovin — na nezaledneny 

 Ural, jednak pfes horstva pfedni Asie na pohof i Balkänu, Sedmihrad a 

 Alp, kterä stävala se tak koncentracnimi obvody typü horskych, z niehz 

 poznenählu (a rüzne rychle) pronikaly tyto do obvodü sousednich. 



Kdyz konecne pfec daly se ledovce na üstup, nastalo horäm nasim 

 klima mirnejsi. Zmirneni klimatu bylo vsak pfiznivym zejmena rozpeti 

 lesü, ktere zaujaly vsecky nizsi polohy, vnikly do vsech nizsich hör, kde 



