44 



casto i samych vrcholü se zmoenily. Je zfejmo, ze jakmile nastaly sirsi 

 lesui pruhy oddelujici alpinske polohy horst'ev, pfestalo i spojeni a vy- 

 mena jejich kveteny. 



A tim präve hledime vysvetliti nase pomery a rozlustiti tuto otäzku. 

 Rhododt mint a jejich druzina nästoupilä rovnez poüf do Karpat a Sudet, 

 avsak postup jejich byl patrne" velmi volny. Tim se stalo, ze nejprve 

 spojeni s Alpami, pak i s Karpatami bylo zamezeno zalesnenim spro- 

 stfedkujicich hör dfive, nez typy ty mohly krajü nasich dosici. Karpaty 

 jakozto vysoky, souvisly hfeben mely mnohem dele a blizsi spojeni s cen- 

 trem sedmihradskym a balkänskym, pfejaly tudiz mnohem vice druhü. 

 Ovsem i tu könecne nastalo pferuserii, takze i Tatram chybeji mnohe 

 druhy alpinske, mezi nimi i Bhododendra a Loiseleuria. %e theorie nase jest 

 velmi pravdepodobna, dokaznje präve tento zjev: Loiseleuria a Rhodo- 

 dendro, vedle nekterych jinych druhü pronikly az do Poloninskych Kar- 

 pat, jejichz zalesnene nizsi hfhety a sedla zamezily jim dalsi postup do 

 Tater. Proti Sudetäm velmi casne vznikla nepfekrocitelna pfekäzka za- 

 lesnenim Moravske bräny a Nizkeho Jeseniku. 



Nyni jeste zl)yva vysvetliti pfitomnost zminenych typü (Rhodo- 

 dendra zastupuje Bit. lapponicum) na horach Skandinavskyeh. Po ukonceui 

 posledni periody ledove ziskala Skandinavie spojeni pfes Lapponsko 

 s Uralem z cästi i na üzemi daleko za hranici lesni bezicim, pfece vsak 

 üplne ledu prostem. Mohla tudiz nastati velmi cila vymena typü mezi 

 Skandinavii na jedne, Uralem, Sibifi a centrälni Asii na druhe strane, 

 kterä zavedla do Skandinavie i typy razu Bltododeitdra, kdezto v jiznej- 

 sich pohofich nasich zalesneni ucinilo konec sifeni jejich. 



Jak tedy zfejmo, klademe pfiputovani rüznych elementü asi v tomto 

 pofädku: V dobe nejvetsiho rozpeti ledovcü, zaujaly u näs püdu druhy 

 arkticke a nektere expansivni alpinske. Drrdiy arkticke pfislv k näm 

 hlavne od severovychodu pfes roviny ruske. Soucasne nastalo rozpeti 

 alpinskych a altajsko-alpinskych druhü ve vyse naznacenem rozsahu. 

 V dobe ledove a pfi üstupu ledovcü mohly se alpinske typy znacne roz- 

 sifiti, i pfisly v te dobe i k näm — dokud zalesneni jim v tom nezabrä- 

 nilo. Avsak i roviny ruske postavily pfekäzku jejich sifeni, a to velmi 

 zähy. Jest tudiz zfejmo, ze hory stfedoevropske osazeny byly z Alp a 

 horstev Sedmihradskych a Balkänskych, kdezto Ural stal se v^ehodiskem 

 pro osidleni Skandinavie. Krkonose — soude tak z pfibuzne povahy kve- 

 teny obou pohofi, skutecne snadne komunikace a podobneho slozeni pe- 

 trografickeho (nehlede k tfetihornim päsmüm karpatskym) — pfijvmaly 

 j/slr itejvetsi cäst alpinshych typü prostrednietvim Karpat, jez staly se 

 centrem — ac malym — präve jako Alpy. Z tohoto vyliceni jiste nej- 

 lepe vysvitne, jaky hluboky vyznam maji pro alpinskou kvetenu Evrop- 

 skou horstva centrälni Asie, tvofici skuteene centrum, uzel pro sifeni 

 jeji jednak do hör stfedoevropskych a jihoevropskych smerem jednim, 

 jednak do krajin polarni Evropy a hör Skandinavskyeh smerem druhym. 

 Odtud ta pfibuznost, zäroven vsak i jistä odehylnost obou studenych ve- 

 getaenich oblasti Evropskych. 



Jakmile ustoupily ledovce, nastaly vhodne doby pro sifeni teplej- 

 sich druhü. Ano pfiznejme, pfiroda Evropskä upadla z extrem u jednoho 

 v extrem druhy. Otepleni po ledove dobe nastavsi melo za nasledek klima 

 celinne, jezto Britanie dosud souvisela s trupem Evropy. Pfi kontinen- 

 tälnim podnebi a znaene teplöte (oatrue hlavne lehn ; zimy mohly byti 

 tuhe, rovnez prümer asi stejny s dneskem da se mysliti) utvafily se pod- 

 minky nadmiru vyhodue pro rozvoj kveteny stepni a hajove, jejiz prvky 



