46 



nuli zbloudili poutnici v bezednych blatech? Dnes jiz uikoho nestihne 

 strasna smrt v tünich u kolebky labske, dnes tarn, kde dfive Oarex ma- 

 gellanica, Er'iopkora, neb dokonce kde zäludnä Sphagneta pokryvala plane 

 horske, mozno pevnou nohou kräceti po suchych vfesovinaeh neb holich 

 smilkovych. 



Nejen ve zmeuäeh ütvarü, nybrz i v jednotlivyeli jieh slozkäch da 

 se pozorovati poznenahly ten zjinik horske kveteny na KrkonosTch. I'u- 

 hlednete jen na ta ubohä, poloavadlä, jen tu a tain jeste kvetouei Ve- 

 ratra! Sami se jeste pamatujome, jak jeste pfed malo lety na raseliniivrh, 

 fidkym smrcfm porostlych planich kol Voseeke boudy tvofilo Veratrum 

 Lobetianum ve statnych, kräsnych exempläfich cele nädheme skupiny. 

 Dnes ? — tak jako jinde jen fidke, poloosehle, nekvetouci kychavißky tam 

 zivofi. A tuto blnbokon zmenn zpnsobilo nekolik malyeh odvodnovaeieh 

 struh! Kvetouei statne kyehavice jsou dnes na Krkonosich zjevem dosti 

 fidkym. A eoz Gentiana asolepiadea, ta nejnädhernejsi, nejelegantnejsi 

 ozdoba pasek a lucin horskych! I ta vymira. V lesich okolo Noveho Svßta 

 byvala obeenou, nyni jen na nekolika lokalitäeh se jeste udrzuje, ale i 

 tarn lze pozorovati jeji zanik.*) Mezi zanikajici typy tfeba zafaditi i po- 

 vestny »Teufelsbart« (Pulsatilla alpina), ktery take spise zasluhou cloveka 

 nez nepfizni podminek pfirodnich hyne. 



Vidime z pfeeetnych pfipadü, ze horskä kvetena Krkonos hyne. 

 Pficinou toho zdä se byti hlavne stale zfetelnejsi »kontinentülni« klima 

 — neb lepe feceno vysousenim raselin a mytenim lesü nejen v Krko- 

 nosich, nybrz v cele stfedni Evrope nastalä nepravidelnost sräzek a vlähy, 

 odtoku — ktere zatlaeuje zbyle raseliny a pestre horske nivy a naponiabä 

 rozpinavym vfesovinJim a holim smilkovym. Mizenim raselin hfebenovych. 

 jakoz i eastejsim mytenim ustupuje bujnä vegetace horskych lesü pfed 

 xerofilnejsim, jednotvärnj'm podrostem borüvhovym. Horske louky stoji 

 pod vlivem kultivace, kterä püvodni louky horske, kde Arnica, Hieraeia 

 Orehideje, Veratra, hofec atp. tvofi blavni ozdobu vegetace, zatlaeuje lu- 

 kami knlturnimi, ktere tvofi jednu zaplavu Polygonum bistortü. 



A tak ukazuje se nam budouci osud vegetace krkonosske jako ziinik 

 jeji krasy. Vymizi ppnenählu porosty klecove, raseliny a nivy horske, 

 aby na misto nieh nastonpily ponure, jednotvarne hole smilkove a vfe- 

 soviny. Subalpinske lesy ustupuji xeroi'ilnim lesüm s podrostem borüv<-i, 

 ktere jsouce rozpinavejsi a obyeejne vfesovinou podporovany, zatlacuji 

 i nizsi porosty klecove, posunujice tak misty mez lesui o neco vyse.**) 

 Vysledkem boje toho bude asi, ze lesni pasmo, ktere mozna ze posune 

 ponekud hofejsi svou mez, sestavati bude ze sucliych lesü smrkovych, 

 v nichz jen tu a tam pfi potücku udrzi se vegetace subalpinskä. Näd 

 hranici lesni budou hole smilkove a mechove, neb lisejnikove s vfesovi- 

 nami. Vfesoviny vübec stanou se nejdülezitejsi slozkou vysokohorske ve- 

 getace, na vhodnych mistech pröniknou i do päsma lesniho, udavati budou 

 räz kveteny. Tak ukazuji nam Krkonose zjev upomiuajici patrne na by- 

 valy osud jinych pohranicnych bor nasi vlasti. Bujne, pestre, ale tez 



*) A hrozi hofei jeste ryehlejsi zUäzn nez bychavici. Jilete jen v srpnu 

 po uektere t'rekventovanejsi turistieke eeste. Potkäte cele prüvody turistii, a kazdy 

 sotva ze unese tu spoustu ne natrfaanych, casto i vytrhanyeh liofcü. A co kvötti 

 tech zalostne byne po eestäch, kdyz jiz jejich »etitele« oim-zi dale je nesti ! Vrru 

 zasluhoval liy hofec spise ochrany zäkona nez Primuta minima. 



**) Pravdepodobnost posunuti lesni braniee ponekud vyse opir«inae o pfed- 

 poklad, ze vysusena püda — oproti niokre püde raseliniie — jest vyhfevnejisi a 

 nezpüsobi depressi hranice lesni. a pak o okoluost, ze »kontinenlälni« podnebi 

 samo o sobe mivti za näsledek posinovani to. 



