00 



Tato cisla zfejme näs poucuji o bohatstvi kveteny Sudet proti 

 kvetene hercynske. Sumava a Rudohofi maji jeste pomerne dosti bohatou 

 floru, ale tfeba uväziti, ze v poctu sümävskyeh rostlin horskyck uvedeny 

 jsou i zajimave jeji rostliny jezerni, jakoz i ze Sumava mä nejrozsählejii 

 bole vysokoborske v cele Hercynii. Ostatne vysokohorske typy omezuji 

 se na tyto lokality, jako präve i v Rudohofi vyznacne jebo vysokoborske 

 rostliny maji dokonce jedinou toliko lokalitu — Spitzberg. Vysokä po- 

 merne cisla rostlin v obvodeeb hercynskych ojedinele (r.) se vyskytujicich 

 potvrzuji rovnez pomernou chudobu kveteny. Zajimavo tu jest srovnäni 

 nizkych hör Orlicnych s nejvyssimi pohofimi hercynskymi, pfi cemz 

 velmi näpadnym jest vysoke cislo bojnyeh ro'stlin horskych proti tymz 

 cislüm v Sumave neb v Rudohofi a Harzti. Vysokohofi sudetskä — pfede- 

 vsim Krkonose — vyznacuje i vysoke cislo endemitü — Hercynie ende- 

 mitü temef nemä. 



Napadne rozdily ukazuje i pomer druhü, jez jsou tomu kteremu 

 obvodu vlastni, v jinych z uvedenych se nevyskytujice, k celkovemu bo- 

 hatstvi horske flory. Tu stoji na prvem miste Krkonose, pfi nichz pomer 

 ten jest,l:4'5, na druhem Vychodni Sudety s pomefem 1:7. Sumava 

 ukazuje vysoky pomer 1 : 10 opet näsledkem bohatstvi sve jezerni flory. 

 Za to ostatni obvody hercynske nemaji vlastnich druhü vübec, coz ze- 

 jmena jest näpadno pfi pomerne bohatem Rudohofi a Harzu (tento mä 

 pouze jedineho endemita — Hieracium bructerum). Ponevadz speciality 

 omezuji se vetsinou na bezlese päsmo, jest zfejmo, ze nizke stfedohofi 

 vlastnich druhü miti nebude. Vyjimku cini tu Ceskomoravskä vysocina, 

 kde rostou dva druby zvlästni — Sedum fabaria a Primula farmosa — 

 oba oouze pfevzäcne, a Stfedohofi se svym zäpadnim horskym Dianthüs 

 Seguierü (nepocitaje specialit praealpinskych a teplomilnych v obvodu 

 ponticke kveteny jeho). 



Pfihledneme-li pak k jednotlivym obvodüm blize, jevi se näm 

 vztahy timto zpüsobem: » 



Vychodni Sudety. 



Jesennik a Kladsky Sneznik nemaji jiz vysokohorske kveteny tak 

 pekne a bohate vyvinute jako Krkonose, nemajfce tak rozsahlych holi. 

 Subalpinske päsmo nejevi znacnejsich rozdilü. Za to vsak vysokohofi mä 

 räzovite odchylky. Tak schäzi pfedevsim celym vychodnim Sudetäm 

 (pokud neni nmele vysäzena a nehledime-li k raselinäm Dusnickym, 

 ostatne Orlicnym horäm patficim) nejräzovitejsi kef vysokohorsky Med 

 — Pinus pumüio. Kladsky Sneznik kosodf eviny vübec nemä, na Jesenniku 

 tvofi vsak kosodfevinne porosty Juniperus nana, ktery zase Krkonosüm 

 schäzi — nehledime-li k jeho vyskytu mimo obvod alpinskych holi na 

 Jizerske louce a onem asi 4 kefum v obvodu Labske louky. Jest tudiz 

 vysokohorske päsmo Krkonos vyborne znaceno Pinus pumüio, na Jesen- 

 niku Juniperus nana. Jine formacni rozdily daji se tez sledovati. Pro 

 Jesennik vyznacny jsou hole Juncus trifidus, v Krkonosich omezene 

 vlastne jen na vychodni svahy Snezky. Cesnekove louky Allium sibiricum 

 jsou typicky vyvinuty pouze na Jesenniku. Alpinske nivy v Jesenniku 

 a na Kladskem Snezniku vyzuacuje hojne Delphuünm ehituin, v Krko- 

 nosich jen na nekolik lokalit omezene. Alpske luciny s Campamda bar- 

 bata jsou rovnez specialitou vychodnich Sudet, präve tak jako nivy 

 s Doronicum austriacuni. Houstiny Bibes petraeum jsou ve vychodnich 

 Sudetäch hojnym zjevem, na Krkonosich maji pouze jedinou typickou 

 lokalitu. Vsimneme si jeste detailü floristickych. 



