57 



Carex rupestris, 

 Agrostis alpina, 

 Avenia planculmis, 



Poa caesia, 



» alpina, S. 

 Cystopteris sudetica. 



Zajimavo jest, ze Jesennik hostf mnohem vice sibifskyck typü nez 

 Krkonose, cekoz pficinou bu.de, ze üdoli jeho (zejmena üdoli Moravice, 

 vedouci do proslulych Kotlin) jsou otevfena k vyckodu, odkud typy ty 

 pronikaly. Z teze pficiny asi pronikly v Jesenniku i typy ponticke a 

 teplomilne mnohem znacneji nez na Krkonosich a cetneji se zachovaly 

 (zejmena v Kotlinäch): Brunella grandiflora, Aconitum vulparia, Phra- 

 gmites communis, Crocus Heuffelianus a p. 



S u m a v a, 



Sumava posträdä znacnejsiho rozvoje alpinskych ütvarü, jezto 

 pouze Javor, Roklan a Liizny vynikaji nad hranici lesni a krome toho 

 jen jeste Ostry s Jezerni stenou a Blöekenstein hosti nektere vysoko- 

 horske typy. Tak na vsech techto vrcholech (vyjma Luzny) roste Pinus 

 pumilio, vyznacujiei Sumavu pi'oti ostatnim kercynskym pohofim. Jen 

 na jednotlive vrcholy omeznji se nektere druky, tak Agrostis rupestris, 

 Cardamine resedifolia, Epilobium anagallidifolium na Javoru, Juncus 

 trifidus tamtez a na Ostrem, Scirpus caespitosus na Roklanu a Luznem 

 a pod. Proti Krkonosüm vyznacuje alpinske hole zejmena ve skupine 

 Roklanu Poa alpina. 



Nejvyznacnejsim jest rozdil mezi raselinami krkonosskymi a su- 

 mavskymi. Sumavsky typ raselinny jest typ vyplnenych jezernich pänvi 

 (v Krkonosich jen na Jizerskyeh horäeh vyvinut), a hlavnlm spolecen- 

 stvem jsou mu porosty Pinus uncinata, boroviee, jez Krkonosüm schäzi 

 üplne. Rovnez kvetena ostatni jest na raselinäch sumavskyeh bohatsi. 

 Raseliny hfebenove — hlavni typ raselinny na Krkonosich — jsou v Su- 

 mave vyvinu'ty pouze na nekolika malych stanoviskäch na Roklanu a 

 Luznem, kde vyznacuje je i Scirpus caespitosus. Hojne jsou na Sumave 

 i lucni (resD. pfechodni) raseliny, v Krkonosich velmi vzäcne, takze ve- 

 getace jejich tvofi tez kontrast proti Krkonosüm. Pamätnä jsou sumavskä 

 jezera s vybranou kvetenou svou, nasemu obvodu cizi (rostet pouze ve 

 Velikem rybniku jedine Isoetes lacustris). 



7i druhü sumavskyeh posträdäme na Krkonosich: 



Senecio subalpinus, 

 Willemetia stipitata, 

 Phyteuma nigrum, R., H. 

 Lonicera coerulea, 

 Gentiana pannonica, 



» verna, B., V. S. 



» austriaca, Cm. 

 Pediciäaris seeptrum Carolinum, 

 Soldanella montana, B. Öm. 

 Cardamine trifolia, Cm., V. S. 

 Meum mutellina, V. S. 



Isoetes echinospora, 

 Sparganium affine, 

 Myriophyllum alterniflorum, 

 Nuphar pumillum. Cm. 

 Poa alpina, V. S. 

 Herminium monorchis, R. 

 Malaxis paludosa, 

 Scdix grandiflora, 

 Doronicum austriacum, V. S. 

 Polemonium coeruleum, H. 

 Erica carnea, R. B. 



Rudohofi. 



Rudohofi nemä vlastne vübec vysokohorskeho päsma. Mäme tu 

 jen nekolik horskych lucin a niv na Spitzberku a raseliny v teze krajinc, 



