58 



kde uskllily se vysoko horske drnhy, zde pak nalezneme nektere analogie 

 s nasim pohofim: Rumex alpinus, Epilobium alpestre, Aspidium lonchitis, 

 Ackillea sudetica, ktere chybeji cele Hereynii, Selaginella selaginoides, 

 Scirpus caespitosus, Swertia perennis a p. i z Harzu po pfipade ze Sumavy 

 znäme. 



Z druhü rudohorskych posträdaji Kfkonose zejmejoa zäpadnich typt 

 horskych a nekterych i v jinyeh boräch ceskycb röstoucioh druhü: 



Orchis globosa, Str. 0. B,ieracium barbatum, < >. 



Galamdgrostis montana, Phyteuma nigrum, S. H. 



Dicmthus silvaticus, l*>. Gentiana solstitialis, O. 



Liliuiii bulbiferum, X '., Krumlov Stachys alpina, Stf., V., s. 



Eriophorum gracile, Cm., O. Tenrriiim scorodonia, B. 



Ajuga pyramidalis, Posumavi Pastinaca opaca, B. 



Digitalis purpurea, H., Dec. Chamaebuxus alpestris, B. 

 Erica carnea, §., B. 



Harz. 



Harz jest nejtypictejsim hereynskym pohofim, a proto vse, co fe- 

 ceno bylo o Hereynii, plati v prve fade pro nej. Horska kvetena neni 

 vlastne ani vyvinuta — schäzi i nejrazovitejsi druliy, Midgedium alpinum, 

 Homogyne alpina, Blechnwn, Thalictrum aquilegiaefolium, Cirsium hetero- 

 phyllum a fada jinyeh — vysokohorskä zanjima pomerne znacnou plochu 

 (vrehol Brockemi s okolim); neni sice bohata na drnhy, nie v ni vykazuje 

 Harz vlastne ze vsech hereynskych horstev nejblizsi vztahy ke Krkouosfini. 

 Bostef tu Pirfsiitilla alpina (zvanä zde »Hexenbesen«), Geum montanum, 

 ('ans, rigida, Selaginella selaginoides, Salix phyllicaefolia (tez pouze 9), 

 L'uuiara borealis, Uieracium alpin tun (! dülezito, jezto jinak Hereynii 

 horska Hieracia chyheji, nad to pak Harz mä svuj endemicky druh //. 

 brucierum), dfive vyskytovala se tu i Carex vaginata a snad i Rubus eha- 

 maemorus (jest pochybno, zda byl püvodni). Jak vidno, jest tu vyvinuta 

 pekne flora kvetnatych höh a ponekud i lucin. Avsak vyznacnä pro al- 

 pinske hole hlec — Pinus pumilio — jest Harzu eizi. Baseliny jsou sice 

 dosti pekne utvafeny, posträdäme vsak na nich a zäroven i na niväch 

 Scirpus caespitosus, Swertii, Bartschii a j. 



Jen nekolik druhü Harzu sehäzi Krkonosüm: 



(Liliitui bulbiferum, Dec., Vych. s.) Digitalis purpurea, R., Der. 

 Phyteuma nigrum, s., R. Polemonium coeruleum, Ö. 



Uieracium brueterum (endemit), 



Ostatni pohofi ceska, postradajice vysokohorske kveteny, nemaji 

 dülezitosti, pokud se tykä jich pomeru ke Krkonosüm. Vztahujtez se k niin 

 jen nektere poznämky. Piskovcove steny Decinske a Luzicke 

 pohofi maji chudou kvetenu hereynskou, nekteredruhy väak poukazuji 

 na lilizkou pfibuznost (patrne z praveku) s Krkonosemi. Pfi bystfinäch 

 roste tu Viola bi flora a ve stinnych bumosnich mechatinäeh smrkovyeh 

 hvozdü v okoli Lu/.e Epipogon aphyllus. Subalpinskä vegetace je podobnä 

 jako na Rudohofi. Stredohofi mä horske drnhy jen v chladnyeh lesieb 

 na Zinkensteinu a okolo Stepanova, kde ualezena i Sagina Linnaei. Zne\- 

 eove kupy pfechovävaji v hojnosti altajsky druh Pleurospermum austri- 

 aemn, pfipominajici na strze krkonosske. Orlicne hory maji nektere 

 raseliny ty.pu jizerskeho s Pinus pumilin, h'etula nanu, Carex chordorrhiza, 

 ba i Drosera intermedia (na Hejsovine), zejmena vsak vyznacnä jest pro 



