60 



Podobny vliv maji i väpencei ktere rovnez zpravidla bucinäin jsou 



pfiznivy. Loze vapeneova jsou v Krkonosieh j dnlezitym cinitelem pro 

 rozsifeni nekterfch druhü. Xäpadnym jest zjev ten zejmena na ceskem 

 pfedhofi od Roketniee az k Trutnovu, kde väpencove pahorky pfechovä- 

 vaji pökne druhy teplomilne, väpencove. Tak Gentiafna ciliata jest tak 

 vyznaenä pro tyto väpence, ze müze sloüziti za dobre geologieke voditko; 

 väpence ty pfecbovävaji i pf. Epipactis atropurpurea, Inula conyza a p. 

 Ostatne maji vliv spise negativni, zapuzujiee cetne druhy jinak rozsirene, 

 samy vsak — az na nekolik teeh vyjimek — nemaji sveho zvlästnihö 

 druliu. Bostliny pak, ktere püdu väpennou snesoa neb dokonce ji p?ed- 

 nost dävaji, rozmohou se tu casto tak, ze tvofi cele eiste porosty. Nega- 

 tivni vliv väpencü jest v Podkrkonosi jeste vyznacnejsi aez v I'osumavi, 

 kde väpnomilnych typü jest mnobem vetsi pocet. 



V pohofi — jak jiz jsme se zminili — podporuji väpence vyskyt 

 bukü, ano casto väpencove loze nable se prozradi fadou buriimyeb typu 

 ve smrkovem lese. Asplßnium ririrfr vybledävä tez s oblibou väpencove 

 skalky v lesich na pfedbofi. t 



Vzbledem k fanerogamicke flofe jevi se näm väpence a cedice jako 

 borniny temef rovnocenüe. Pravy opak ukazuji näm vsak pfi krypto- 

 gainech, zejmena mensieb. Tu neni vetsi snad protivy, nez mezi väjjenci 

 a cedicem. Kdezto vapeneova loze maji sveräznou, bobatou kvetenu me- 

 ebovou, jest cediöovä zila Male Snezne jämy pravou pousti pro bryologa. 



A tak i toto faktum potvrzuje näzor, ze chemieke slozeni podkladu 

 neni lbostejnym pro roztfideni kveteny. Znovu zdüraznujeme, ze cbemiekä 

 skladba bornin vykonävä hluboky vliv, tfeba bycbom se doinnivali, ze 

 namnoze nepfimo, prostfednietvim zmen na fysikäluieb vlastnostech pü- 

 sobenycb. 



VI. Vliv klimatickych pomeru. 



Klima krkonosske — jak z jebo vyliceni na pfislusnem miste je 

 zfejmo — jest velmi drsne, zejmena na vysokych polohäch. Na bfebeneeb 

 horskyeb valnou cäst roku lezi mlhy, ktere vitr po bfbetecb a pfes bfe- 

 beny honi, mene mlbu vdrobny, vse pronikajici desf. Proto vyssi poloby 

 — mlby jsou nejcastejsi ve vysieb nad 900 m — maji vzdy pfebytek 

 vlähy, i vyvinuji se tu bujne borske lesy s rozsählymi mokfady, zejmena 

 vsak nad branici lesni, kde mlby väleji se po krytu rostlinnem, vytvofily 

 se rozsähle raseliny. 



V zime pokryvä veskere bfbety mobutnä pokryvka snebovä, kterä 

 züstävä lezeti az do mä je. Jednotlivä pole sneznä vsak mivaji snih i v nej- 

 pozdejsim lete, i müzeme na takovych mistech, kterä byvaji temef holou, 

 vodou prosäklou piscinou, pozorovati skrovnou travicku ä pucici viliy 

 Salix lapponuin tfeba v püli srpna poeety kocickami a rasieim sotva 

 listim, jako u näs o Kvetnou nedeli. Mobutuy pokrov snezny mä tez 

 veliky vyznam pro dfeviny. N T a bfebeneeb sträni snezny kryt ebräni 

 porosty klecove pfed umrzänim, takze tyto, pokud kryty jsou snebem, za- 

 ebovävaji se svezi, vetve vsak, ktere vyniknou nad snih uinrzaji a pozdeji 

 se ulomi. Klee plazici se pri zemi jest proto ve vybode na borskycb hfbeteeh 

 vystavenych ütoküm ostrych severäkii, kdezto smrky pro svüj \n 'im y vzi - iist 

 nesmirne trpi. Vrcbolky jim umrzaji, i nabyvaji pak onecb bizzarnieb 

 forem, ktere vidäme na hfebenecb borskycli jako nejzazsi sträze lesa. 



Na volnyeh hfbeteeh jest tedy snih ochranou rostlinstvu. Za to 

 v lesnim päsmu pusobi mnoho skod. Snehove zävesy v lesich krkonos- 

 skych jsou proslule svou kräsou. Xez nädherny tento zjev mä na lesni 



