61 



stromy vliv mälo blahodärny. Nekledime-li k tomu, ze obal snezny chräni 

 vetve pfed zhoubnymi ücinky näkleho mrazu a rozmrzäni,- püsobi takovy 

 zäves, ze vetve pod tibou snehovyck sponst klesaji a se ulamuji. Zaduje-Ii 

 pak prudky vicbr do zasnezenebo lesa, tu casto cele plocby byvaji zpu- 

 stoseny vy vraty, jezto zäves jako placbta lodni dävä plnou oporu sile vetru. 



Zde tedy^ kombinuji se jiz dva faktory klimaticke : snih a vitr, 

 Vsimneme si tez vlivu vetru. Vetry jsou na Krkonosich velmi silne a 

 trvale ; na hf ebenech neni temef eine, kdy by neväl prudky a ostry vitr. 

 Dülezity jest^ pro krkonosskou vegetaei jarni föhn, suchy teply vitr jizni 

 podobneho räzu jako v Alpäch, ktery püsobi ryckle täni snehu ua boräeb, 

 uspesuje rozkvet jarni vegetaee v üdolicb severnioh, zejmena v roviue 

 Hirschberske, a probouzi kvety v pobofi k zivotu. Föhn pfiuäsi Krako- 

 nosove fisi Vesnu. Avsak i v samem stfedu leta boufivaji na horäch 

 mrazive severäky s teplotou casto hodue pod bodem mrazu. Neni se tedy 

 diviti, ze na hfebenech se udrzi jen vegetaee uizkä, pfi zemi ochranu 

 proti vichrüm hledajici, drsnemu klimatu pfizpüsobenä. Jeste vice trpi 

 osamele horske vrcholy — zejmena ovsem Snezka — ktere bez ustäni 

 bieuji prudke proudy vzdusne, takze vegetaee jest vysazena plne nepfizni 

 horskeho klimatu; müze se tu tedj^ udrzeti jen nizkä vegetaee, obycejne 

 nesouvislä, z travin, mechü a lisejnikü. Ani klec se neodväzi na tato 

 rejdiste vichrü. Jeji hraniee jest tedy vlastne klimatickä, a vrcholy ne- 

 pfizni klimatu nejsilneji vysazene — tedy asi nad 1500 m enejici — jsou uplne 

 hole. Prudke vetry — najme severni a ^chodni — zvysuji nesmirne transspi- 

 raei, obzvläste ve vyssich vrstväch (tedy u vyssich rostliu), ba zaeaste i mecha- 

 nicky püsobi, ulamujice vetve a vrcholky stromü, auo vy vracejice i cele lesy. 

 Vezhoubne cinuosti jest mu v zime näpomocen snih — jak jsme se zminili 

 — aproto zejmena casne z jara natropi viehfice v lesich obrovske spousty. 



S jarem objevuje se i jiuy nepfitel vegetaee horske — laviny, 

 Laviny znici na sve ceste celou vegetaei. Strhuji s sebou nejen kefe- a 

 stromy, ale hrnou zäroven celou spoustu kamen! a balvanü takze eesta 

 jejich meni se v holou kamennou ssuf. Poznäme takove lavinove cesty 

 i po desitiletich. Ssuf zarüstä jen poznenählu kapradim a horskou vegetaei, 

 trva vsak vek, nez uehy ti se tarn znovu les. Podobne spousty püsobi i povodne 

 jez z jara velmi casto v horäch se ukazuji. Bystfiny promeni se v drave 

 proudy, ktere nici veskeru vegetaei, jez jim pf ijde vxestu, strhujice ji do kal- 

 nych svych vod, nebo pohfbivajace ji pod spoustami pisku, sterku a balvanü. 



Znacny vliv maji klimatieke pomery zejmena i na vysi meze lesnL 

 Tarn kde prudke vetry mohou se volne hnäti pfes hfebeny, klesä hraniee 

 lesni liluboko pod normal. Za to kde üdoli jsou chränena pfed pfimym 

 närazem vetru, zejmena kde uzavirä je vysoky vrchol horsky, stoupä 

 hraniee lesni znaene vysoko: tak na jiznich svazich Vysokeho Kola jde 

 misty az 1300, rovnez tak v Obfim dolu na Rosenberku pfes 1300 m ano 

 i Cernä hora u Janskych läzni, chränena vysokym Fuchsberkem a Stud- 

 nienou mä les — tfeba ze na vrcholu jiz nevysoky — az na nejvyssi bod, 

 1299 m vysoko. Zajimavo jest, ze severni svahy maji hranici lesni po- 

 merne velmi pravidelnou, kdezto na jiznich öbocich kolisä mez ta velmi 

 znaene a vykazuje nad to celkovy effekt o neco nizsibo prübehu svebo 

 nez na svazich severnich, cehoz pficinou budou v neposledni fade pomery 

 klimaticke. Hlavnim cinitelem jest tu patrne okolnost, ze na Krkonosich 

 pfevlädaji zäpadni vetry a to präve v dobe vegetaeni, vlete, takze pfi 

 severozäpadne-jihozäpadnim smeru pohofi jizni svahy jsou proudüm 

 vzdusnym vice vysazeny, cirnz zvetsuje se transspirace a ohrozuje resi- 

 stence lesnich porostu. Kombinuji se näm tudiz na jiznich svazich neko- 

 likere faktory: 1. vysokä poloha, 2. vystfednejsi klima (zejmena z jara) 



