64 



Skupina 



Päsiuo podhorske 



Pasmo liorske 



Piismo vysokoborske 



Ütvary 



lllCDl 



louky podhorske 

 (namnoze kulturni) 

 (mokfady y pasmu 

 podhorskem ) 



pastviuy 



(mokfady lior- 

 ske) 



louky horske 

 alpinske Iuciny 

 alpinske nivy 



(ütvary mokrych 

 skal) 



liorske hole 



Ütvary 

 vfesovinnr 



vfesoviny podhor- 

 ske 



vfesoviny hor- 

 ske 



vfesoviny vysoko- 

 horske 



Ütvary 

 raselinne 



raseliny lucni 



raseliny üvalove 



raseliny hfebenove 

 raseliny svahove 



Ütvary 

 skalni 



skäly v obvodu 

 podhorskem 



skaliny lesni 



skäly a drole lior- 

 ske 



Ütvary 

 vodni 



vegetace rybnikü 

 vegetace ficni 



vegetace bystfin 



vegetace jezerni 



I. Ütvary lesni. 



Ütvary lesni tvofi nejmohutnejsi a nejpodstatnejsi slozku vegetace 

 krkonosske. Z veskere plochy naseho pohofi zaujimaji as tfetinu. Nejsou 

 ovsem lesni porosty rozdeleny v celem hzemi stejnomerne. Nejrozsahlejsi 

 hvozdy nachazime na Jizerskych horach, kde cele horstvo mezi Nenstadtlem, 

 Haindorfem, pänvi libereckou a rovinou hirschberskou zaujima jedine 

 souvisle mofe lesni. Jen na pokraji hör tu a tarn ukryvä se v hlubokych 

 hvozdech malebne üdolicko s roztrousenymi chatkami horske osady, v srdci 

 pohofi pferusuje nekonecne lesy jen mytina, neb otvira se plocha kotliua 

 — ponura, zäludnä slaf raselinisf. 



S hvozdy jizerskymi souviseji lesy krkonosske na Novosvetsku, 

 takze jsou jejich pokracovänim. Na Novosvetsku zträceji lesy mnoho na 

 svem püvodnim räzu, jezto lesni hospodäfstvi bohate z nich tezi, i jsou 

 lesy hojne pferusovany rozsählymi mytinami. 2e mytenim i cetne zaji- 

 mave rostliny, jez rostly v hlubokem stinu horskych hvozdu, beroa za 

 sve, jest na snade. Proto jest v techto cästech na nekterych mistech kve- 

 tena pomerne nebohata. Ve vj' r chodni cästi pohofi postupuji lesy az 

 k Vrchlabi a Janskj'm laznim, odtud tahnou se däle na Zaclefsko a Trut- 

 novsko, kde nalezaji pokracoväni v lesich hör Waldenburskych a Brou- 

 movskych. Nejvetsi bujnosti dosahuji v Sedmidoli (zde v Bäreugruiidu 

 zfizena reservace). Samo üdoli Bele, zvläste v hofejsi cästi ma räz ua- 

 mnoze pralesovity, s cetnymi strzemi a hrüznymi vyvraty. Pobocni roz- 

 sochy — tak na svazich Planuru a Ftichsberku — maji lesni porosty 

 cetne pferuseny kulturnimi lukami horskych osad (Penner-, Lahr-, Hof-, 

 Auerwiesbauden a j.), cimz nabyva kraj zvlastui sveraznosti. 



Na slezskem upati omezuji se souvisle lesy na pomerne üzky prob 

 vlastnich üboci horskych. Rovina hirschberska postrada lesnich porostü 

 temef üplne. Mnoho lesü mä hfeben Landeshutsky, po nemz dostupuji 

 horske lesy az k same Bobfe. 



Rovnez ceskä podhofi nemaji rozsählejsich lesü. Lesni porosty 

 omezuji se tu namnoze na mista poluimu hospodäfstvi nepfistupnä, na 



