66 



na dolni stupen subalpinsky (600—900 m). V hofejsim päsmu jest vzäcny, 

 roste pouze na sussich inistech, kde neni ona bujnä vegetace teto zony. 

 Ve vychodni cästi pohofi roste az do päsma klecoveho, drzie se sussich 

 lesü svahovych. V kleeovem päsmu zäpadni cästi z'näm je pouze z horskych 

 vfesovin na jiznich svazich Kokrhäce, z vyse asi 1250 m. 



Äihyrium filix femina a A t h y r i u m a l p e s I r <■ vvznacne kaprade 

 vlhkych lesü subalpinskych, zäroven jedno z nejlepsich jich delidel. A. filix 

 femina jest vüdci rostlinou a nejhojnejsi kapradinou dolniho patra sub- 

 alpinskeho, od 900 m pfestävä, mizic vyse temef üplne. Nad touto vysi 

 pfejimä jeji ülohu üplne A- alpestre, kterä pak stoupä do pasma kleco- 

 veho, jsouc i tarn vüdcim druhem. A. filix femina jest. hojne i v chluin- 

 uich lesich. 



A s p i 'I i um lobatii m, nadhernä kaprad, avsak celkem vzäcnä. 

 Roste porüznu na bohatem humusu lesnim, zejmena ve stinnych lesich 

 subalpinskych. Zda se, ze fadi se k typüm bucinovym. Nejlu>jnejsi jest 

 v üdoli Jizerky u Vitkovic a v Silbergrundu u Schwarzentalu, kde ma 

 nekolik stanovisek. Dosti castä jest tez v Obfim dolu (hojne na Kies- 

 berku), a pak na Novosvetsku, kde zejmena v lesich pod Kapradnikem 

 (Farnberg) u Wurzelsdorf u najdeme pfekrasne, obrovske vejife jeji. 

 V severnich üdolich bor Jizerskych, zejmena okolo Haindorfu vyskytuje 

 se pof idku A. B r a u n i i. 



Aspidium lonchitis vyskytuje se v lesich horniho patra a na 

 skalinäch pasma klecoveho. Jest to vsak kaprad' vzäcnä. Hojnejsi jest 

 jen v lesnim päsmu Kiesberku, kde roste pohromade s pfedeslym druhem. 

 Vzäcne jest v Kotelnych jamäch, kde roste na skalinäch pod starymi 

 stolami. Ostatne nalezena byla ojedinele, tak u Noveho Sveta (smerem 

 k Jakobstalu), Agnetendorfu a v roklinäch Hochsteinu u Schreiberhau. 



Aspidium spinulosum, hojnä a vyznacnä kaprad' vsech lesü, v ue- 

 kolika formäch rozsifenä. V päsmu kleeovem je vzäcnä, a jeji vzhled 

 zde dosti rozmarny. Tez na pasekäch. 



Aspidium filix mas, hojnä v lesich vsech päsem i v kleci dosti 

 casto ! 



Aspidium oreopieris, kaprad' vyssiho päsma subalpinskeho, 

 kde jest dosti hojnä, zejmena na hfbetech hör Jizerskych. V dolnim päsmu 

 a v päsmu kleeovem mnohem vzäcnejsi. 



Aspidium phegopieris a dryopteris, hojne a vyznaene ka- 

 pradiny humosnich lesü. N T ejhojnejsi jsou v bucinäch, zejmena druhe. 

 Vyskytuji se tez na mokfinäch a züstävaji i po vymyceni lesa na pase- 

 käch. Z vysokohorskeho päsma jich neznäm, lec A. phegopteriä ze Snez- 

 nych jam a z Certovy zahrädky. Fiek udävä u obou »bis in die Schluchten 

 des Hochgebirges« — pokud vsak jsem pozoroval, jsou vzäcne jiz v hor- 

 nim päsmu subalpinskem. 



Botry chium matricariae velmi pof idku a ojedinele v polo- 

 xerofiluich lesich horskych, hlavne na slezske strane a v .lizerskych 

 horäch. 



Equisetum arvense vyskytuje se v odrüde nemorosum zhusta na 

 vlhcinäch päsma chlumniho a dolniho subalpinskeho. S nim rüstaji i K. 

 limosum a palustre. 



Equisetum silvaticum, zejmena v nizsich polohäeh a v dolnim päsmu 

 subalpinskem velmi vyzuacny druh, jeuz na svetlych vlhcinäch tvofivä 

 cele porosty. V hörn im päsmu jest vzäcnä, ve vysokohofi — pokud vim 

 — schäzi. 



Lycopodium annotinum a L. selago, vyznaene druhy sus- 

 sich horskych lesü. Zvläste prvni jest hojne rozsifenä a tvofivä na svet- 



