67 



lejsich mistech cele porosty, nejkräsnejsi na Tannensteiuu u Spindelmühln. 

 L. selago jest fidci v lesich, za to velmi hojne na horskych holich nad 

 päsmem lesnim. L. annotinum jen zfidka kdy kvete ; obycejne züstävä 

 sterilni — tak na zminene lokalite na Tannensteinu nenasel jsem v celem 

 nädhernem porostu, jenz mel rozlohu asi 500 m 2 ani jedineho kvetu. L. 

 selago obycejne fruktifikuje. 



Lycopoäium clavatum pouze v poloxerofilnich lesich, zejmena v bo- 

 rech, pak na vfesovinäch, tarn vsak velke porosty tvofi. Nestoupä pfilis 

 vysoko. Od Noveho Sveta znäm nejvyssi stanoviska pod Alfredovou 

 budkou asi 900 m vysoko. Okolo Spindenmühlu jsem je nenasel. 



Milium effusum, vyznacny drtih pfi fickäch a na vlkcinäch lesnich, 

 zejmena v päsmn chlumnim a dolnim subalpinskem. Nejhojnejsi jest 

 v ütvarecb olsin a vrbin. 



Calamagrostis arundinacea a C. villosa, obe vyznacne pro nizsi, 

 svetlejsi lesy a paseky. Tvofivaji rozsähle porosty. Prvni stoupä az asi 

 do 800 m, na mytinäch tu a tarn vyse. C. villosa roste zejmena v hornim 

 päsmu subalpinskem a v päsmu klecovem, za to v päsmu chlumnim chybi. 



Aira caryophyllea v borech na ceskych pf edhof ich tu a tarn. 



Deschampsia caespitosa na vlhkych, D. flexuosa na suchych a sve- 

 tlych mistech, zejmena na pasekäch nejhojnejsi trävy. Tvofi porosty. 

 Stoupaji obe az do nejvyssich poloh. 



Sieglingia decumbens v pf edhorskych lesich na suchych, 

 svetlych mistech, zejmena v borech roztrousene. Z vyssich poloh ji ne- 

 znäm. 



Melica nutans v sussich, svetlejsich lesich, zejmena hojne ve 

 smisenych a listnatych na pfedhofi. V subalpinskem päsmu uz vlastne 

 schäzi, avsak jednotlive roste i v nejvyssich polohäch, tak hojne v Certove 

 zahrädce a na Kiesberku, tez v Kotelnych jamäch. 



Dactylis glomerata vyznacnä pro vlhke poficni ütvary, ale i v lesich 

 a vlhcich mistech zhusta. Az do nejvyssiho päsma lesniho, ano i na al- 

 pinskych lucinäch, tak na Kiesberku hojne. 



Poa nemoralis v rüznych odrüdäch, zvläste v nizsich polohäch hojnä, 

 ve vyssich fidci, ale az do -vysokohof i rozsif enä. Poa pratensis a trivialis 

 na vlhcich, svetlejsich mistech. 



Poa Chaixi var. remota tu a tarn na svetlych, vlhcich mistech, ze- 

 jmena na pofici, pouze v päsmu subalpinskem. Öasto ve spolecnosti Milia. 

 Z Novosvetska ji neznäm, rovnez tak neni v ustfednich üdolich. 



Glyceria plicata a aquatica na lesnich mokfinäch, zejmena zhusta 

 v nizsich polohäch. 



Festuca heterophylla a rubra tu a tarn v suchych svetlych lesich,. 

 zejmena na pfedhofi. 



Festuca gigantea pouze na pfedhofi na vlhkych mistech, vy- 

 znacnä pro porosty poficni. Nejvyse — pokud vim — v üdoli labskem 

 u Ochsengraben (600 m n. m.) 



Festuca silvatica vyznacnä pro lesy bukove a jejich paseky,^ kde 

 byvä velmi hojnä. V obvodech, kde jest mälo bucin, jest velmi vzäcnä, 

 (tak na Novosvetsku), vyhledävä pak (jako vübec bucinne typy) vlhkä, 

 humosni mista pobliz potokü. 



Bromus asper mä podobne näroky jako Festuca gigantea, roste 

 vsak i na sussich stanoviskäch lesü smisenych. 



Triticum caninum zhusta pfi potoeich a na vlhcich mistech v lesich, 

 z pfedhofi az do nizsilio subalpiuskeho päsma. Jeste v horni cästi Lab- 

 skeho dolu. Vyznacny tez pro poficni porosty. 



