Carex brizoides, remota, pilulifera, pallescens, silvatica na nepfilis 

 vlhkyeh, svetlych i stinnych (remota, silvatica) mistech zhusta, zejmena 

 C. stlvafica, remota a pallescens vyznacne. C. echinata roste hlavne na 

 lesnich mokrych raselinkäch a stoupä i do päsma vysokohorskeho (sul>- 

 alp. poloh), rovnez jako G. pilulifera (ve vär. longibracteata) a palleseens 

 (ve var. subglabra). C. pallescens vybirä si radeji mista sussi, podobnö 

 jako G. leporina, i rüstä s ni spolecne i na vresovinäch. 



Carex pendula jest vzäcny druh horsky, pofidku na podob- 

 nych lokalitäeb jako C. silvatica rostonci. Znäm jej pouze od 2el. Brodu 

 a od Spindelmühln. 



C. birta roste na sussich mistech lesü smisenych, zejmena na po- 

 krajich, tez v poficnieh ütvarech, vesmes jen na pfedhofi. ' 



Scirpus silvaticus, drub vlastne lucni, ale casto na lesnicb mokfi- 

 näch a pak v ütvareeb poficnieh rostouci. Zda se, ze jest omezen pouze 

 na nizsi polohy. 



Juncus effusus a Leersii jsou velmi rozsifeny v nizsieh polobacli 

 (az asi do 800 m) na svetlych, vlhkyeh mistech, zejmena pak ua pase- 

 käch. J. g'laucus velmi pofidku na pfedhofi, pf. u Zel. Brodn. 



Luzula pilosa vyznacua pro vsecky typy lesui, misty v horskycli 

 lesich ve var. B o r r e r i. 



Luzula maxima, vzäcny typ subalpinsky, ponekud humosnejsi 

 püdu volici. Roste jen na severuich svazich a to ve dvou isolovauych 

 obvodech. Na Jizerskych horäch na Smrku a v üdoli Queisy u Flins- 

 berku, a v uejvychodnejsi casti Krkouos pod Suezkon v Melzersgrundu, 

 Löwengrundu a v pfilehlych lesich kol Male Üpy. 



Luzula albida jest ve vsech lesnich ütvarech hojnä, ve vyssich 

 polohach ve var. rubella a cuprea; podobne roste i L. multiflora. 



Luzula campest ris a pallescens rostou na podobnyeh 

 lokalitäeb, ale, jak se zdä, pouze na pfedhofi, pallescens nad to velmi 

 pofidku. 



Lilium martagon pofidku ve smisenycb lesich ua pfedhofi. 



Streptopus amplexifolius vyzuacuy druh vlhkyeh lesü horskycli. 

 V nizsim päsmu hojneji jen na Novosvetsku a v Jizerskych horäch (uej- 

 nize u Wurzelsdorfu, 550 m). Roste cetne do vysokohofi na nivaeh, kde 

 jest jeho stfedisko. 



Majanihemum bifolium v humosnich lesich, vseohecne rozsifen, 

 i v nejvyssim päsmu jejich, tak v üdoli Mumlavy do 1100 m. Tvofi 

 zpravidla huste porosty. 



Convallaria maialis v sussich, zejmena smisenycb lesich, hlavne na 

 podbof i. V podbofi rüstä zf idka tez P o 1 y g o n a t u m o f f i c i n a 1 e. 



Polygonatum verticillatuin vyzuacuy druh sussich lesuich formaci 

 celeho obvodu. Nejhojuejsi je v polohach subalpiuskych a uejvyssich 

 lesich. Na podbofi tu a tarn. 



Paris quadrifolia na lesnicb vlhcinäch velmi casto a' hojne. 



Veratrum album druh vyznacny pro päsmo subalpinske, kdez zdobi 

 borske louky. Vyskytuje se velmi hojne v massivu vychodnim i zäpad- 

 nim. V Jizerskych horäch jest celkem vzäcnä a vesmes sterilni. V Krko- 

 uosich zhusta kvete, ve vyssim päsmu obycejne. Nase rostliny nälezeji 

 vesmes odrüde V. Lobelianum s kvety celym'i zelenavymi. Prave V, album 

 s kvety uvnitf bilymi roste pouze v Sounengrabeim pod Cernou kupou, 

 kde bylo asi pfed 10 roky objeveno prof. Dominem, 



Leucojum vernum roste porüznu ve vlhcich, svetlych lesich, 

 zejmena smisen>'ch a listnatych na pfedhofi, hlavne na slezske stranä. 



