69 



Orchideje jsou v Krkonosieh velmi castym zjevem. Nejhojnejsi 

 jest Orchis maculata na vsech lesnieh mokfadech v mnozstvi rostouei. 

 Ve svetlych lesich na podhofi rüstä Orchis sambucina. Tamtez jest hoj- 

 nym zjevem Piatanthera bifolia; stoupä sice tu a tarn do nizsiho poliofi, 

 jest tarn vsak velmi vzäcnä. Tarn ji zastupuje Gymnadenia conopsea, 

 misty ve vyssich polohäck, zejmena ve smisenyeh lesich a bucinäch hojnä 

 (tak v Obfim dole). Coelo glossum vir i de jest v lesich vzäcne, ome- 

 zujic se zde na svetlejsi, kamenite sträne. Epipogon aphyllus, sa- 

 profyt vyznacny pro bukove lesy, ale velmi vzäcny, ponevadz casto celou 

 fadu let nekvete, züstävaje ukryt v zemi. Na Jizerskych horäch roste 

 pofidku ve stinnejsich, vlhkych lesich, na pf. na Stepänce. Na Krkonosieh 

 roste jen na slezske strane. Ponze na Kiesberku jest vydatnä casem lo- 

 kalita na ceske püde. Epipactis latifolia jest castym zjevem ve stinnych 

 lesich horskych a roste na pf. i na Kiesberku. Neottia nidus avis 

 porüznu v humusu lesü podhorskych, hlavne bucin. V horäch je znäm 

 pouze na Stepänce (900 m). Listera ovata roste ve smisenyeh lesich 

 na podhofi, nejdäle v üdoli labskem pod Ochsengraben. Listera cordata 

 jest velmi räzovitä rostlinka horskä vysokych poloh, Roste zejmena na 

 vlhkem humusu, v mechu, okolo pafezü. Nejhojneji na Novosvetsku, kde 

 sestupuje az na 700 m ; okolo Spindelmühlu jest patrne vzäcna, znäm 

 ji pouze s Tannensteinu, kde vsak roste hojne. Vyskytuje se i v sub- 

 alpinskych polohäch pod kleci. Goodyera repens roste v sussich lesich 

 jehlicnatych neb smisenyeh, celkem vsak zfidka, tak na Bukove, u Misec- 

 nych bud atp. Coralliorrhiza innata chovä se podobne jako Epipogon, jest 

 vsak zjevem castejsim. 



Euphorbia dulcis roste na vlhkych, stinnych mistech velmi 

 zhusta, ale pouze na podhofi. V horskych lesich (vyjma buciny) jiz neni. 

 Pokud vim, ani jiz v Labskem üdoli nad Vrchlabim se nevyskytuje. 



Mereurialis perennis roste v humusu lesnim hojne a pospolite, avsak 

 tez skoro vyhradne na podhofi. Pouze v bukovych lesich (i byvalych), 

 zejmena v Jizerskych horäch stoupä i na 900 m. Ostatne isolovane roste 

 na Kiesberku ve vysi asi 1000 m. 



Humulus lupulus, jedinäliana naseho obvodu vedle bfeetanu, 

 roste v pofienich vrbinäch pouze na podhofi, tarn vsak casto. 



Ruraex arifolius zejmena v hornim patru lesnim a ve vysokohofi 

 jest hojne rozsifen; 2 jest hojnejsi nez <S- 



Rum ex acetosella zhusta v xerofilnich lesich vsech päsem, zejmena 

 v borech a bfezinäch. 



V pobfeznich porostech vyskytuji se R. crispus, ktery stoupä az 

 do nizsiho pohof i, a na pfedhof i R. cong lomerat us, obtusifolius 

 asanguineus. 



Rumex alpinus roste tu a tarn podel horskych potoku a ficek. Jsa 

 püvodem z vysokohorskych luk, sestupuje podle nich hluboko do üdoli, 

 tak na pf. az k Vrchlabi. 



Daphne mezereum ve vsech päsmech, vyznacny typ bucin a smise- 

 nyeh lesü. 



Thesium alpinum v subalijinsk^ch lesnieh ütvarech nejvyssich po- 

 loh dost casto. 



Asarum europaeum v humuse lesü listnatych a zejmena smi- 

 senyeh na pfedhof i vyznacnä rostlina. Nestoupä do subalpinskeho päsma. 

 Nejv}\ssi mne znämä lokalita je u Wurzelsdorfu, asi 550 m vysoko. 



Phyteuma spicatum jest druh vyznacny pro vlhci mista, zejmena 

 svetliny, okoli potückü a pro poficni ütvary. Neschäzi zädnemu päsmu 

 a vsude hojne se vyskytuje. Jest to typ lucni. 



