7U 



Druhy rodu Campamula omezuji se namnoze na lesy v podhofi, 

 kde zvläste ve smisenych porostech ;i na svetlejsich misteeh, tez na pa- 

 sekäch rostou C. persici folia, trachelium a rapuneuloides 

 (tato vlastne jen na pokrajich lesnich). V suchych lesieh vübec i v horäcj 

 jest hojnä C. rotundifolia. C. Sehenchzeri sestupnje misty s vysokohofi 

 do nejvyssiho patra lesniho. Pro buciny v horäeh jest vyznäcnä C. lati- 

 f o l i a, rostouci tez v horskych roklich. 



Crepis praemorsa tu a tarn ve smisenych a lupenatych, svet- 

 lych lesieh na podhofi. Hojneji pouze na Trutnovsku. 



Crep is paludosa jest nejvys vyznäcnä rostlina pro lesni mokfady, 

 cele porosty tvofici. Koste hojne i v roklich vysokohorskych. 



Z Hieracii pfichäzeji ve svetlejsich, sussieh lesieh //. vulgatumi 

 murorum a laevigatmn, zejmena hojne v borech na podhofi. Prvni dve 

 stoupaji horskymi lesy az do vysokohofi (tvofi zvlastni odrüdy), tfeti 

 zastoupeno tu horskym H. gothicum. 



Mulgedium alpinum, druh püvodem subalpinsky, lucni, ale pro horske 

 lesni ütvary nejvys vyznacny. Roste v celych skupinäch u potokü a na 

 vlhkych stränich lesnich, eim vyse, tirri hojneji. Sestupuje v Krkonosicb 

 az asi na 700 m, na Novosvetsku i nize, az 550 m a i tu bohate kvete. 

 (Jinak züstäva v nizsich polohäch casto sterilni). Labskym dolem sestu- 

 puje az ke Spindel mühlu, v üdoli Üpskem vsak pouze sotva k Velke 

 Üpe. Dosti rozsifen jest i v Jizerskych horäeh. Na slezske strane omezuje 

 se na vlastni pohofi, sestupuje nejdäle udolim Zacken u ke Schreiberhave. 

 Splaven vyskytne se casto i na podhofi. 



Prenanthes pur pure a, vyznacny druh jednak bucin, jednak 

 vegetace pfi bystfinäch horskych. Roste hojne i na pasekäch, Nad hra- 

 nici lesni hojneji jen v roklich. 



Lactuca muralis ve stinnych vlhkych lesieh a na jich pasekäch 

 v päsmu podhorskem a nejnizsim horskem velmi rozsifenä a vyznäcnä. 



Solidago virga aurea, velmi hojny a vyznacny druh na svetlych 

 misteeh vlhcich lesü a na pasekäch. Roste i v päsmu subiilpinskem, a to 

 i tarn nejeasteji v typicke forme. Var. alpestris nälezi spise kvetene al- 

 pin skych lucin a holi. 



Gnaphalium silvaticum, druh rostouci v sussieh lesieh a na 

 pasekäch päsma chlumniho. Schäzi skoro iiplne v patru horskem, ome- 

 zuje se tu spise jen na paseky nizsich poloh. 



Gnaphalium norvegicum, velmi hojny a vyznacny druh 

 vlhkych horskych lesü. Hojne roste i v subalpinskem patru. 



Antennaria dioica v suchych lesieh, v häjich bfezovych a p. hoj- 

 neji jen na pfedhofi. 



Rod Senecio zastoupen jest v lesieh horskych i podhorskvch, ze- 

 jmena na pasekäch, hlavne druhem S. nemorensis (= Jacquinianus). \a 

 svetlych misteeh (zejmena na podhofi) vystfidävä jej casto S. Fuchsii 

 (na pf. i pod Harrachovou skälou u Spindenmühlu). 8. nemorensis jcsl 

 mnohem rozsifenejsi nez S. Fuchsii, ktery voli zvläste sussi paseky. ()by- 

 cejne jeden druh druhy vylueuje. S. silvaticus a viscosus, vsude na pa- 

 sekäch velke porosty, zejmena v nizsich polohäch. V nekterych bucinaiycb 

 horskych lesieh roste hojne S. rivularis (patfi vice ütvarüm lucnim). 



Petasites albus jest velmi hojny pfi bystfinäch a potocich 

 lesnich, zejmena visak v Doficnich porostech tvofi rozsähle porosty ve- 

 likych svych listü. P. K a b l i k i a n u s roste v pofienich utvarech, v eelem 

 üdoli Labe od Spindelmiihlu k Vrchlabi velmi liojne, pak v üdoli Köschel- 

 bachu a Jizerky nad Vitkovicemi, jako pokracoväni vyskytu v Kotelnycb 

 jamäch, hojne v üdoli Male i Velike Üpy. P. officinalis druzi se 



