?1 



k pfedeslym, hlavne na podliofi. V lesich neroste. Tu a tarn na podobnych 

 mistech roste i Tussilago farfara. 



Homogyne alpina, yyznacny druh pro cele patro horske a vysoko- 

 korske. Roste kojne zejmena na ponekud sussick misteek s bohatym hu- 

 musem. Nejnize sestupuje u Noveho Sveta na 600 m, a asi rovnez do 

 teto vyse v Labskern üdoli v Elbeklemme. V Jizerskyck koräck jest kojny, 

 roste tarn vsak pouze ve vysokyck polohäek, nad 900 m. Nejdäle k jiliu 

 posunuta jest lokalita na Zalem, kde roste rovnez jen na nejvyssim kfe- 

 benu. (Cf. pomery na Jestedu.) 



Adenostyles alliariae, druk subalpinsky, lucni, sestupuje pouze do 

 vyssiko patra korskych lesü, tarn vsak jest velmi kojnä a vyznacnä, 

 majic podobny vyznam jako Athyrium alpestre. Na Rehhornu a v Jizer- 

 skyck koräck ekybi. Na Novosvetsku jen v nejhofejsim üdoli mumlav- 

 skem a na Tisovem (isolovanä lokalita). Nejkräsnejsi skupiny v üdoli 

 Bele (Weiswassergrunduj. 



Eupatorium cannabinum vyznacne pro svetle lesy na stra- 

 nick üdoli pfedkorskych, zejmena pfekojne v üdoli Kameniee pod Tann- 

 wal dem. 



Serratula tinctoria ve svetlyck lesick na podkof i roztrousene. 



Lappa major tamtez pfi lesnick potocick. 



Centaurea jacea a scabiosa rovnez jen na pfedkof i, zejmena 

 ve svetlyck bajcick bfezovyck a osykovyck. 



Carduus personata vyznacny pro poficni porosty a paseky zejmena 

 pfi Labi, Üpe a Jizerce. Na Novosvetsku skoro üplne sckäzi (pouze 

 u Seif enbacku), rovnez i v koräck Jizerskych, ano ani v üdoli Mumlavy 

 neni. Reky splavi ko casto kluboko do üdoli, tak vyskytä se i u Hirsck- 

 berku. Vyckodiskem jeko jsou korske rokle (Snezne jämy a p.). 



Ve vlkkyck lesick u potokü a bystfin rostou kojne Cirsium olera- 

 ceum a palustfe, v korskem päsmu vsak pouze v nizsick polokäck (do 

 800 m). Vyse zastupuje je (lucni püvodem) Cirsium heterophyllum. Mi- 

 senci jsou dosti casti. 



Carlina vulgaris v suckyck lesick a käjcick xerofilnick na 

 podbofi kojne. 



Valeriana officinalis a T\ samb ucif olia, prvni vy- 

 bradne na podbofi, druby v päsmu korskem — zejmena vsak v subal- 

 pinskem, velmi vyznacne pro vlkkä mista, zvläsf u potokü. V. dioica 

 na lesnick mokfinäck na podkofi. 



Asperula odorata v bukovyck lesicb, neb v byvalycb bucinäcb, 

 zhusta v celyck porostecb, nestoupä vsak do kor (snad jen Bukovä asi 

 pfi 900 m). Isolovane i v Certove zakrädce. 



Druky rodu Galium rostou zejmena v sussick lesick na podkofi: 

 G. rotundif olium, boreale, silvaticum, silvestre; G. boreale 

 opet v roklick korskyck. Na vlkkyck misteck a v kfovinäck na pfed- 

 kof i G. cm ei ata. Pro lesni mokfady vyznacne jsou G. palustre a uli- 

 ginosum, stoupajici i do rokli borskyck. Pro suche lesy korskeko päsma, 

 pro lesni skaliny v koräck jest velmi vyznacne nezne G. hercynicum, 

 tvofici cele koberce, v dobe kvetu cele bile. 



Linnaea borealis, vzäcny subarkticky druh, roste na vlhcich, 

 mechatych mistech ve stinu smrkovych hvozdü a to : na stfednim Jizer- 

 skem hfebenu mezi Velkou Jizerou a Smedovem (Wittighaus), a na übocich 

 Kozich hfbetü nad Divci lävkou (Purkyne!). Nejvydatnejsi lokalita jest 

 jiz nad kranici lesni v Male Snezne jäme, kde roste na mecku ve stinu 

 kustyck klecovyck porostü na üboci hfebenu, jenz deli obe jämy. 



