n 



Adoxa mosehatelina porüznu v huinusu lesnim na podhofi. 



Vinca minor na stinnych, humosuich mistech ve smiseuyrli 

 a listnatych lesich. Stoupä az do nizsiho patra horskeho, tak u Schrei- 

 berhau k 700 m. Na ceskem podhori asi velmi pofidku. 



Gentiana asclepiadea jest nanejvys vyznacny druh subalpinsky 

 sestupujici i do lesü horskych, kde tvofivä misty skvostne skupiny a po- 

 rosty. Nejhojnejsi je ve vyssich polohäch (jest püvodu vysokohorskeho, 

 a tvofi hlavni ozdobu naseho päsma klecoveho a alpskych lucin), ac i 

 v nizsich zhusta se vyskytä, zejmena na pasekäch. Pod 700 m nikde se 

 nevyskytuje, rovnez suchym hfbetüm se vyhybä, jsa tarn vzäcny a sterilni. 

 Na Jizerskych horäch jen ve vychodni casti (Stfedni hfeben, Bukovä, 

 iidoli Jizeiy a p.); na Kehhoruu jest hojny a vyznacny. Jezto pak v zadnem 

 jinem horstvu soustavy ceskonemecke neroste, u näs vsak jest tak vy- 

 znacnym, jest nejrazovitejsi slozkou nasi kveteny horske. 



Myosotis scorpioides na lesnich mokfadech a u potückü ve vsech 

 polohäch vseobecne rozsifena. 



Myosotis silvatica roste v sussieh lesich, zejmena listnatych 

 a smisenych, hlavne na svetlejsich mistech a po krajich lesnich, v bfe- 

 zovych häjcich a pasekäch, skoro jen na podhori. Vyskyta se vsak i ve 

 vysokohorskych roklich. 



Myosotis hispida na podobnych mistech, zejmena casto na 

 pasekäch. Jeste u Spindelmühlu a Wnrzelsdorfu. 



Pulmonaria * obscura v humosniclr smisenych a listnatych 

 lesich podhorskych zhusta, v horäch velmi pofidku v nejnizsich polohäch. 

 Isolovane na Kiesberku a v Kotelnych jamach. 



Symphytum tuberosum znäm jest pouze z humosnich lesü 

 od Vrchlabi (Kablikova), jakozto isolovaneho stanoviska. Nejblizsi lokality 

 ve stfednich Cechäch. 



Atropa bei lad ona hlavne na mytinach, ale pofidku, skoro 

 vyhradne v podhofi. 



Scrofularia nodosa vsude na vlhcich a svetlejsich mistech, zejmena 

 na pasekäch hojnä. Jeste v horsky'-ch roklich. 



Digitalis ambigu a v humosnich lesich, zejmena svetlych, hojne 

 na kamenitych svazich lesnich, v podhofi velmi vyznacnj' druh. V horäcb 

 hojne pouze v udoli Üpy, zejmena v Obfim dolu; z Novosvetska a od 

 Spindelmühlu ho neznäm. Ve vsech vysokohorskych roklich hojny. 



Ve r o n i c a m o n t a n a roste v lesnim humusu, zejmena na vlhcich 

 mistech, vyznaene v bucinäch. Hojny jest na Novosvetsku a v Jizerskych 

 horäch; casto nalezneme jej tez na slezskych übocich a v üdolich Reli- 

 hornu. V üdoli labskem, v Sedmidoli a na Jizerce (u Vitkovic), jakoz 

 i ve vychodnim massivu patrne chybi. 



Veronica officinalis na sussieh, svetlych mistech vübec rozsifena, 

 ve vyssich polohäch ve var. rhynchocarpa, kterä zvläste zhusta se vy- 

 skytuje ve vysokohofi. 



Veronica chamaedrys zdä se byti omezena na podhofi, lec 

 üdolim Labe vnikä az pod Ochsengraben; totez plati p V. heder a e Fol i a. 



Melampyrwn pratense jest vseobecne rozsifeno, zejmena na sussieh, 

 svetlych mistech a mezi borüveim. 



.1/ e l a m p y r u m s i l v a t i c u in pouze v horskych lesich nad 700 m, 

 tarn vsak vseobecne a hojne. Nevidel jsem ho na Malern. 



Melampyrum nemorosum pouze ve smisenych, svetlycli 

 lesich podhorskych, tarn vsak namnoze velmi hojne a vyznaene. 



