73 



Origanum vulgare ve svetlych lesich na podhofi, casto ve 

 velikem rnnozstvi (tak v üdoli Kameilice spousty) . Jeste u Ochsengrabenu, 

 Eoketniee, Marsova. Severnim svahüni zdä se chybeti. 



Calamintha vulgaris mä shodne rozsifeni, ale vyskytuje se 

 i na slezske strane. 



Glechoma heder aceum v pof icnick ütvareeh a v humosnich 

 listnatych lesieh na podhofi, obycejne v rnnozstvi. 



Galeopsis pubescens a versieolor jsou hojne ve svetlych 

 smisenych lesich na podhofi. G. pubescens stoupä i do nizsiho pohofi (asi 

 do 700 m), tak u Seifenbachu, Harrachova, Noveho 'Sveta, Spindel- 

 mühlu a p.; G. versieolor jest v nizsim pfedhofi obecnä, na slezske strane 

 asi vsak schäzi. 



Stachys silvatica roste na lesnich vlhcinäch, u potokü, zejmena 

 hojnö na pfedhofi, ale i v nizsich polohäch horskych casto (az i 950 m 

 nad Bedf ichovem) . 



Lamium maculatum mä rozsifeni Galeopsis pubescens. 



Lamium luteum druh pro lesni mokfiuy i sussi, vsak humosni 

 mista zvläst vyznacny Vyskytuje se hojne ua podhofi (zejmena typus) 

 i v horäch, hlavne nizsich poloh. Tarn rozsifeno jest skoro vyhradne 

 plemeno montanum. 



Brunella vulgaris na vlhcich, svetlejsich mistech v lesich vseobecne 

 rozsifena. 



Ajuga reptans v humosnich, hlavne v listnatych a smisenych lesich 

 vübec rozsifena, hojnä i v nejvyssim päsmu lesnim, tak i na Kiesberku 

 pfi 1150 m, ve Weisswassergrundu, v Labskem dolu atd. 



Ajuga genevensisna sussich, s vetle j sich mistech lesnich pouze 

 na podhofi. Ve vyssim pohofi znäma pouze z t. zv. Seifenlehne u Brücken- 

 berku, asi 1000 m n. m. 



T rientalis europaea, na suchych i vlhcich mistech v jehlic- 

 natych lesich horskych velmi hojnä a vyznacnä bylinka. Stoupä i do 

 päsma subalpinskeho, kde jest velmi hojnä a mä casto rüzove kvitky. 



Lysimachia nemo r um na vlhcinäch lesnich a u potokü ve 

 stinnych lesich zejmena hojnä a vyznacnä. Zdä se, ze chybi jiz ve vyssich 

 polohäch horskych. 



Calluna vulgaris v suchych, svetlych lesnich porostech, hojne Jen 

 na podhofi. V horäch rozsifenejsi pouze na vfesovinäch. 



Vaccinium myrtülus a vitis idaea v suchych lesich vseobecne roz- 

 sifeny, prvni mnohem hojnejsi. 



Monotropa hypopitys v humosnich lesich s nevelkym, ficl- 

 kym podrostem rozsifena, stoupä vsak jen asi k 800 m; var. glabra 

 znäme od Vrchlabi, Noveho Sveta a p. 



Pirola seeunda a minor v humosnich lesich nepfilis vlhkych 

 v nizsich polohäch (do 700 — 900 m) hojne a obycejne pospolite. Tez na 

 Kiesberku pfi 1200 m. 



Pirola rotundifolia a chlorantha, rostouci na podobnych 

 lokalitäch, omezuji se na podhofi a jsou vzäcne. 



Pirola uniflora v bohatem humusu lesnim. Neni v nasem obvodu 

 hojnä. Casteji jen ve vyssim pohofi, tak zejmena zhusta na Kiesberku 

 a v Obfim dolu. Roste vzdy jen v nekolika exempläfich na jednom 

 miste. Podobne roste i Pirola media, kterä vsak jest velmi vzäcnä 

 a hlavne jen ve Slezsku rozsifena. 



Chimophila umbellata roste v suchych borech na ceskem 

 podhofi poruznu a vzäcne od 2aclefe a Trutnova po Semily. 



