74 



Thalictrum aquilegiaefolium pfi lesnieh potocich a bystfinäch velmi 

 rozsifeno, ale skoro vyhradne v polohäch vyssich, jsouc zvläste ve vyso- 

 kohofi hojnym zjevem (tu jeji centrum na niväch v roklieh!). 



Anemone nemo rosa v lesieh alespon trochu bumosnich a 

 vlhkych na podhofi velmi rozsifena a vyznacnä. I v nizsim pohöfi tu 

 a tarn se vyskytuje. Nejvys na Rehhornu (Pax). 



Anemone ranunculoides jako pfedesla. Hoste tez na Kies- 

 berku a v Certove zahrädee. 



Hepatica triloba stejne rozsifena jako A. nemorosa. 



Ranunculus fiearia ve vlhkych, bumosnich lesieh velmi 

 rozsifena na podhofi, vyse vzdy vzäcnejsi. 



Ranunculus * platanifolius rozsifen jest vseobecne pfi potocich a 

 bystfinäch. Na ceske strane sestupuje misty az ke 450 m. Nejdäle pro- 

 nikä üdolimi Rehhornu az ke Trautenbaehu a Staremu Mestu u Trutnova. 

 Rovnez üdolim Üpskym az k Marsovu a Janskym läznim. V üdoli 

 labskem sestupuje jen ke Spindelmiihlu — v udolich Zalskeho hfbetn 

 schäzi. V zäpadni cästi sestupuje az k Roketnici, Wurzelsdorfn, ke slapüm 

 Desne, k Neuwiese. Na severnich svazich prouikä zvläst daleko. V üdolich 

 Jizerskych hör jest vsude rozsifen az k Haindorf u a Flinsberku (od 

 700 m vzhüru) v üdoli Zackenu sestupuje az k Petersdori'u (400 in), 

 v udoli Lomnice az na Arnsdorf (500 m); v lesieh Landeshutskeho hfbetu 

 pronikä az k same Bobfe, ano az i za Bobru k Röhrsdorfu. Pres lesy 

 na Libavsku sifi se pak däle na vychod do hör Waldenburskych a Klad- 

 skych. Püvodem je vyznacne subalpinsky. 



Ranunculus auricomus a lanuginosus rostou zbusta ve smisenych 

 a listnatych lesieh, pronikajice az vysoko do bor. R. lanuginosus roste 

 jeste v roklieh päsma vysokohorskeho. Rovnez takove rozsifeni mä R. nemo- 

 rosus, ktery vsak zvläsf ve vyssich polohäch a roklieh jest jeste hojinjsi. 



Aquilegia vulgaris 1 ) v listnatych a smisenych lesieh na 

 podhofi. velmi rozsifena. Stoupä dosti vysoko do bor, roste jeste u Schrei- 

 berhavy, pod Kynastem, na hfebenu Landeshutskem a u Zaclefe (hojne), 

 u Roketnice a p. 



Aconitum ro Stratum ve vlhkych lesieh, zejmena u potoku 

 a bystfiu velmi rozsifen, obzvläste ve vyssich polohäch velmi hojny, 

 tak pfi Mumlave, ve Weisswassergrundu, Obfim dolu atd. 



Aconitum napellus sestupuje do nejvyssiho patra lesniho z vyso- 

 kohofi. V Mumlavskem dolu jest vzäcny; hojnejsi jest v dolu Labskem, 

 zejmena vsak ve Weisswassergrundu a Obfim dolu, zbusta tez v lesnieh 

 roklieh nad Krummhüblem. Nejnize sestupuje v üdoli Bele (Weisswasseru) 

 u Spindelmiihlu na S00 m. Pro Jizerske hory neni jistym. 



Actaea spicata vyznacny druh bucinnv, proväzejici je ve v§ech 

 polohäch, a i tarn, kde byly vyhubeny, jeste prozrazuje svym vyskytem 

 byvale pomery lesni; roste i na Kiesberku (1150 m). 



Co ry clalis cava v bobate humosui püde listnatych lesü velmi 

 vzäcne: na Bukove (Buehberku!), u Landeshutu a Trutnova. 



Corydalis fabacea podobne, ale mnohem rozsifenejsi a i vysoko 

 v horäeh rostouci, tak v Labskem dolu a pod Certovou zahrädkou. 



Lunaria rediviva vhumosnich, stinnych lesieh, zejmena na . vlli- 

 eieb mistech a u potückü po celem obvodu rozsifena, zejmena na podhofi 

 hojnejsi. Jest typ bucinny. 



*) Helleborus viridis neui v nasetn obvodu patrne nikde püvodDi (Städtisch 

 Hermsdorf, Zaelef, Roketnice atd.). Skutecne domäci niimo näs obvod v Katz- 

 basskem poltofi. 



