<b 



Dentaria enneaphyllos a bulbifera, obe vyznacne pro 

 buciny, hlavne na podhofi rozsifene. 



Cardamine hirsuta a süvaüca rostou v bohatem humusu lesnim 

 velmi porüznu. C. hirsuta jest vzäcnä: Obfi du], Bukovä, Finstergraben 

 u Vitkovic (s G süvaüca) a u Hermsdorfu. Na podobnycb mistecb, avsak 

 pouze na pfedbofi (tez na Bukove) roste C. impatiens; zdä se vsak, ze 

 krom Landesbutska chybi ceiemu slezskemu pfedbofi. 



T/arritis glabra ve svetlych, zejmena smisenyeh lesieh na pod- 

 hofi velmi zbusta, nejvyse u Ocbsengraben. 



Alliaria officinalis v lesieb lupenatych a smisenyeh, tez 

 v kfovinach na podhofi, sotva jeste v nejdolejsim horskem patru. Znäm 

 jej z hör pouze z labskeho üdoli od Ochsengrabenu, pak hojne ze smise- 

 nyeh lesnieh porostü u Pfiehovic a Polubneho. 



Viola palustris na lesnieh vlhcinäch vsude velmi hojnä. 



Viola odorata, hirta, collina a Riviniana tu a tarn ve 

 svetlejsich porostech na pfedbofi, nestoupaji skoro vtibec do vyssiho po- 

 hofi. Vice rozsifena jest v horäch V. silvestris. 



Viola mirabilis, teplomilny druh stfedoceskyeh häjü, poclivu- 

 hodnym zpüsobem, patrne jako relikt teple stepni periody, vyskytuje se 

 v nejvyssim päsmu lesnim naKiesberku ve spolecnosti Aspidium lon- 

 clvitis. (Säm jsem ji nesbiral, za to vsak hojnä je tu F. silvestris!) 



Moebring ia triner via v humosnieb lesieh na podhofi velmi 

 hojna a vyznacnä. Nestoupä do hör. 



Stellaria nemorum v humusu lesnim, pfi potocieh a na vlhcinäch 

 ve vsech polohäch velmi hojnä a vyznacnä. V nejnizsich polohäch druzi 

 se k ni St. g r a m i n e a, ve vsech polohäch na mokrych mistecb St. 

 uliginosa. 



Stellaria holostea v sussich lesieh chlumnich porüznu, hoj- 

 neji Jen na Trutnovsku a Vrchlabsku. 



Silene nutans v suchych lesieh na podhofi velmi pofidku, 

 hlavne jen v üdolieh ceskych u Trutnova, Vrchlabi, Semil a p. 



Melandrywm rubrum ve vlhcich lesieh vsech päsem rozsifena a na- 

 nejvys vyznacnä. 



Oxalis acetosella v humusu lesnim vseobecne rozsifeny; neschäzi 

 ani v päsmu klecovem. 



Impatiens noli tangere v humusu, pfi potocieh a pramen- 

 cich v nizsich polohäch obeenä. V horäch fideeji, avsak jeste nad Platten- 

 fallem u Noveho Sveta 900 m. 



G-eranium Robertianum v humosnieb lesieh, zejmena na les- 

 nieh stränich na podhofi rozsifeny, ano i v nizsim pohofi bojny. 



Geranium silvaticum ve vlhkj^ch lesieh a na lesnieh lukäch subalpin- 

 skych, zejmena nejvyssiho patra a mezi kleci velmi rozsifen a vyznacny. 

 (Vyznacny lucni druh subalpinsky.) 



Geranium phaeum v humosnich listnatych a smisenyeh lesieh 

 podhorskych pouze na vychodnich svazich Landeshutskeho hfebenu, kde 

 vsak jest misty hojny. Sahä az k Dittersbachu a na v. svaby Rehhornu 

 (schäzi vsak jiz u Zaelefe); udävä se i od Mar so va. 



Polygala vulgaris a oxyptera na sussich svetlych mistech lesnieh na 

 podhofi rozsifeny, vhoräch vzäcne, avsak P. vulgaris hojne zase na hor- 

 skyeh lukäch. 



Chamaenerium angustifolium ve vsech päsmech velmi hojnä, ze- 

 jmena pro mytiny vyznacnä. 



Epilobium montanum na humosnich, vlhkyeh mistech velmi rozsi- 

 fena a vyznacnä. 



