76 



Circaea alpina v humosnich lesich, zejmena na vlhkych, stin- 

 nych mistech zhusta, casto s Liste ra cordata. Ridceji vyskytuje se 

 C. intermedia. 



Sanicula europaea v liumuse buciu a smisenych lesü na pfed- 

 hofi dosti rozsifenä, pöspolitä. V horäch na Bukove. 



Astrantia major v humosnich listnatych a smisenych lesich, 

 zejmena na svetlinäch, nezhusta. Vyjimecne ve vyssim pohofi na Beh- 

 hornu 1000 m n. m. 



Aegopodium podagraria v poficnich porostech a na vlhkych 

 mistech ve svetlejsich lesich, zejmena u potoku v nizsich polohäch zhusta. 



Pimpinella magna roste na lesnatych stranich, ale i v roklich vy- 

 sokohorskych. 



Angelica silvestris pfi potocich a bystfinäch, v subalpinskem päsmu 

 a horskych lesich v plemenu m ont ana velmi rozsifenä a casto v kräs- 

 nych, statnych kusech. 



Anthriscus silvestris na vlhcich i sussich mistech ve svet- 

 lych lesich v poficnich utvarech v nizsich polohäch dosti casto. 



Chaerophyllum aromaticum v poficnich utvarech a ve 

 svetlych, humosnich lesich na podhofi velmi rozsifenä a jeste nad Vrch- 

 labim v labskem üdoli hojnä. 



Chüerophyllum hirsutum na vlhkych mistech a pfi lesnich potocich 

 ve vsech polohäch nojnä a nejvys vyznacnä. S Crepis paludosa nejräzo- 

 vitejsi typ lesnich mokfadü. 



Hedera helix v humosnich, svetlych lesich dosti rozsifenä, ale 

 pouze v nizsich polohäch. 



Ribes alpinum v stinnych lesich na podhofi dosti vzäcne. 



Chrysosplenium alternifolium ve vlhkych humosnich lesich, na mo- 

 kfadech velmi rozsifeny a vyznacny. I ve vysokohofi hojny. 



C h r y sosple n i n m o ppo sitif ol i u m pfi pramencich a by- 

 stfinach lesnich pouze v horskych lesich, zejmena nizsich poloh dosti roz- 

 sifen. Nejnize v lesich u vtoku Kamenice do Jizery a u Trübenwasseru 

 bliz Marsova. Zdä se, ze miluje blizkost cistych horskych vod, chladnych, 

 prudkych. Na mokfadech jsem je nevidel vubec. 



Rosa alpina velmi rozsifenä a vyznacnä. i v podhofi castä a 

 zejmena pro lesy bukove typickä. Nejhojneji v horskych iklolich, tak 

 v dolu Labskem, Obfim, Bele atd. 



Rod Rubus na pokrajich lesü, ve svetlych porostech a na pasekäch 

 cetnymi svymi druhy rostouci, vyskytuje se skoro vyhradne jen na pod- 

 hofi. Pouze jR. idaeus jest vseobecne rozsifen, patfe k nejvyznacnejsim 

 typüm pasek. Ostatni druhy, nejcastejsi R. coryllifolius, ortha- 

 canthus. radula, Bellard i, oreades, neesensis, sulcatus 

 a p., ve vyssich polohäch nikde nerostou. V okoli Noveho Sveta neni 

 ostruzin vübec (pouze na vyslunnych stranich u Strickerhäuser vzäcne 

 R. oreades), u Spindelmühlu teprve u Elbeklemme rovnez R. oreades, 

 v Obfim dolu ani jediny druh atp. Bylinny R. saxatilis jest ve vlhcich 

 smisenych a listnatych lesich na podhofi. Jest jiz v horskych lesich 

 vzäcny, vyskytuje se vsak zhusta opet v horskych roklich na skaläch. 



Geum urbanum v pobf eznich porostech, v kf ovinäch na podhofi 

 zozsifeny. Chybi vsak jiz nad Vrchlabim, u Marsova, Noveho Sveta atp. 



Geum rivaie na vlhkych mistech, zejmena pfi potocich hojny 

 a vyznacny. Zajimavo jest, ze v horäch Jizerskych je velmi vzäcny (Bu- 

 kovä, Wurzelsdorf, Liberec), na Novosvetsku pak a v celem uvodi Mu- 

 mlavy naprosto chybi. 



Potent illa r üb e n s ve svetlych lesich a v bfezinäch na pf edhof i, 



