86 



Skoro jeste chudsi jest vegetace v horskych polobach, kam volika 

 vetsina zminenych druhü se jiz neodväzi. Tarn pak do typickych porostü 

 borüvci trochu zmeny pfinäsi nanejvys drny Galium hercynicum, neb 

 na ponekud jen mene suche püde porosty trav — Calamagrostis villosa 

 a arundinacea, Deschampsia flexuosa — s ehudymi trsy kapradi Aspidium 

 spinulosum a Athyrium filix femina (v nejvyssim patru misto ni i tu 

 Ath. alpestre, tak ua hfebenech Jizerskych hör, Kozich hfbetech atd.). 



Nejpustsim dojmem püsobi ovsem lesy pod vlivem kultury. Ty 

 — obycejne zcela mlade — byvaji huste, pro paprsky slunecni naprosto 

 neproniknutelne, na püde jejich lezi silnä vrstva jehlici, po niz veskera 

 vläha splyne, aniz by se hloubeji vsäkla; mechy jen v chudych ojedinelycb 

 trsickäeh. Podminky svetelne jsou tak nepfiznive, ze ani boruvci tu 

 nemüze rüsti, a tak züstava püda temef üplne hola. Krome borü na 

 piscinach polabskych neni snad pustsich lesü nad tyto kulturni smreinv 

 v naisieh horäch. 



Jedliny propousteji vzdy dosti svetla, proto v nich nenastava tento 

 extremni pfi'pad. Obycejne blizi se dosti vegetace jejich vegetaci borä, 

 zvläste jiz proto, ze jedliny tvofivaji porosty na stränich podhorskycli, 

 takze nabyvaji misty räzu zcela xerofilniho. 



3. Lesy borove. 



Maji-li jiz smrciny räz skoro xerofilni, tim xerofilnejsi jesi vege- 

 tace borü. Jiz sam vüdci druh jejich — borovice Pinus silvesUis — pfimo 

 vyhledävä — nebo spise nucen jest hledati tarn ütociste — püdy nejste- 

 rilnejsi, nejsussi, ktere jeste pfipousteji vzrüst lesa. V tom vykazuje 

 nejblizsi pfibuznost s vfesovinami, od nichz vlastne lisi se pouze tim, 

 ze jest lesem, v nemz mä vüdci roli ström. Podrost bylinny jest namnoze 

 shodny jak v borech, tak na vfesovinäch. 



Bory jsou lesem, ale lesem s karakterem vfesovin. Lesem jsou 

 potud, pokud vegetace jejich zävisi na zastineni korunami stromü, na 

 castecnem alespon tvofeni humusu jehlicnateho a ve vecich dfivejlicb 

 v pfirozenem stavu i bohateho humusu tlicich kmenü a pafezü. Naproti 

 tomu vsak zastineni v borech jest tak slabe, püda tak sterilni a sucbä, 

 ze kvetena jejich z lesniho räzu udrzuje si pouze tech nekolik lesnicli 

 druhü, jez spokoji se jejich polovicnim stinem a pouze tech nekolik sapro- 

 fytü, jimz postaci ten trosek humusu k chabe existenci. 



Tak tedy jevi se näm bor vsnde jako vfesovina, v niz näsledkem 

 lesniho karakteru jejiho pfimiseno jest typü lesnich, uamnoze ve smr- 

 cinach rozsifenych. 



Lesy borove byvaji obycejne eiste, jen slabe byva pfimisen smrk, 

 spis jeste jedle. Ve svetlych lesich borovycb jsou vsak — alespon v ho- 

 räch — dosti vhodne podminky k vyvoji rozmanitejsiho podrostu nez 

 ve smreinach. Nejcasteji tvofi jej Juhiperus communis a Popidus tremula 

 s rozlezlymi koloniemi ostriizin; zejmena na pokrajich a na stränich roste 

 jefäb (Sorbus aueuparia) a bnza (Betula verrucosa), casto pak kfoviny 

 Crataegus oxyacantha neb jilm, jivy a babyhy. 



Rozsähle porosty tvofi rovnez v borech Vacciniwn myrtilltis, avsak 

 dülezitou slozkou jsou i porosty vfesu (Calluma vulgaris). V nizkych 

 polohach na Zeleznobrodsku a Trutnovsku neschazeji ani polokfoviny 

 Genista germanica a tinetoria. Bylinny podrost tvofi hlavne hromadm"' 

 rostouci druhy xerofytni: Deschampsia. flexuosa, SiegUngia decumbens 

 (roztrousena), Nardus stricto, Poa nemoralis, CalamagrosUs arundinacea, 

 pofidkn i Aira caryophyllea, Antennaria dioica, Lycopodiwm clavatum, 



