92 



laria mmorum. graminea, uliginosa, rmdia, Chrysosplenium alternifolium, 

 Equisetum silvaticum, arvense wir. nemorosum, Athyrium filix ft mina a t. p. 

 Xa Landeshutsku patfi k teto spolecnosti Geramuni phaeum. 



Smiseue lesy ohlumni vsude tvofi pfechodni ütvary jednak v lesy. 

 jednak v kfovinne ütvary. Zejmena ua severnich a zapadnich svazich 

 hyvaji zastoupeny butl smrciuami neb lesy bukovymi, kdezto na snchych, 

 nialo vyzivnyeh pudäch. zvläsf na hfebeueeh svahü, pfechazeji v bory. 

 Xa kamenitych, vyslunnych stränich pfecasto nahyvä krovity podrosl 

 tak znacne pfevahy, ze ütvar nahyvä karakteru kfovin s vtrousen^mi 

 stromy. Konecne — rovnez na stränich, avsak hlavne suchych, ponekud 

 piscitych — ukazuji se i pfeehody jednak do xerofilnich häjü (uabyvä-li 

 pfevahy bfiza neb osyka), jednak do vfesovin (je-li podrosl vyhradnc 

 borüvci neb vfes). 



o. Xerofilnf häjky. 



Xerofilni häjky podkrkonosske jsou zvlästni spolecenstvo rostlinne, 

 v nemz spojuje se räz vfesovin a räzem listnatych lesü resp. häjü. Tvofi 

 je obycejne bUzy (Betula verrucosa), fidce.ü osyky, casto byvä pfimisen 

 jefdb, v nizsich polohäcb i dub a lislca. Krovinny podrost tvofi nejcas- 

 teji Sambucus racemosa a Lonicera nigra, jindy Crataegus oxyacantha, 

 Prunus spinosa a p. 



Häjky tyto rozsifeny jsou pouze na podhofi. Nedosahuji nikdy 

 vctsich rozmerü, omezujice se velmi casto na skupinu brizek neb osyk. 

 Xejhojnejsi jsou mezi IJaspenavou a Libercem, okolo Vysokeho k Pase- 

 käm, v Pojizefi pod Roketnici, v okoli Vrchlabi, Janskycb läzui, Vrajtu, 

 a na svazich Eehhornu. Na slezske strane pocinaji jiz u Schreiberhau 

 a jsou pak hojnym zjevem na pfedhofi od Priedlandu az po Landeshut. 

 Ve vlastnim pohofi sehäzeji uplne; tak jiz n Polubneho, Noveho Sveta, 

 Spindelmühlu atd. 



Podrost jejich jest velmi rüzny. Xejcasteji tvofi jej porosty De- 

 achampsia flexuosa, Calamagrostis arundinacea, Festuca rubra a hetero- 

 phylla, mezi nimiz ve vetsim neb mensnn poctu vtrouseny hyvaji Can i 

 leporina, pilulifera, Convallaria majalis, Pteridium aguilinum, Carlinavul- 

 garis a p. Casto ustupuji trävy do pozadi, za to vsak vrchu oabyra 

 ridkä vfesovina neb borüvci, v nemz rostou mnohem cetnejsi druhy aez 

 vtrave: Convallaria, Melampyrum pratense, Genista tinctoria a germanica, 

 Galium silvestre, verum, möllugo, borealo, Luzula nemorosa, campestris, 

 Betonica officinalis, Trifolium medium, Dianthus deltoides, Viola hirta, 

 collina, Riviniana, Chrysanthemum leucanthemum, Orobus vernus, Origa- 

 Hiim vulgare, Stellaria holostea, Potentilla silvestris, argentea, verna, ru- 

 hen.<, Fragaria vesca, moschata (fidceji), Rumex acetosella, Tlieracium pi- 

 losella, auricula, vulgatum, murorum, Campanula rotundifolia, Gnapha- 

 lium silruticiim, Solidago virga aurea, Carlina vulgaris a acaulis, Serra- 

 tula tinctoria, Myosofis silvatica, Brunella vulgaris, Ajuga genevensis, Si- 

 lem nutans, Jasione montana &td. Misty nabyva vf esoviste" uplne pfevahy, 

 boruvci, vfes, Nardus stricto tvofi semknute porosty, zärovef BCladoniemi 

 a Cetrarii; tu pak häj takovy pozb^vä uplne* sveho razu stavaje sc pra- 

 vou vfesovinou, kde rostou jiz jen druhy nejskromn§j§i: Melampyrum, 

 pratense, Luzula nemorosa, Potentilla silvestris, Rumex acetosella, Hieracia. 

 Carlina vulgaris. Nejhorsim spolecenstvem v tom ohledu jsou huste po- 

 rosty Nardus stricta a i Deschampsia flexuosa neb Ciadome, ktere TÜbee 

 vylucuji jiiiou vegetaci. 



