93 



Zvläsf räzovitou vegetaci maji väpencove pahorky, kde tvofi na- 

 mnoze borovice a smisene stromovi, ale tez zhusta smrky svetly porost, 

 pod nimz drzi se typicke vegetace. Zniinime se o nich sife ve speciälni 

 C-asti. Zatim upozornujeme na vyznacny typ — zejmena svetlych tech 

 »häjkü« — Gentiamt ciliatu. 



7. Formace porfcnf: olsin a vrbovf. 



Spolecenstvo naprosto sveräzne soustf edeno jest okolo vetsich ficek, 

 kde tekou tyto sirsim üdolim a maji näsledkem toho vetsi plochy püdy 

 kol sebe, kterou bud" zaplavuji, neb kterä näsledkem nizke sve poloby ma 

 niveau spodni vody blizko povrchu. Spolecenstvo toto mä svou zvlästni 

 vegetaci. 



Stromy neb obycejne statne kfoviny, ktere sklädaji nadrost tecbto 

 ütvarü, jsou nejcasteji olse (Alnus incana, v nizsich polohäcb i A. olufi- 

 nosa), osyTca (Popidus tremula), vrby (zejmena v nizkych polohäcb, Salix 

 alba, caprea, amy gdalina, viminalis atd.) misty i kfoviska buhovä. ■ 



Podle vyse nadmofske ukazuje se dvoji räz tecbto ütvarü. V po- 

 lohäcb horskych — kde omeznji se na nekolik pouze mist — sklädä je 

 temer vyhradne Alnus nicana, k niz pfistupuji obycejne dfeviny okolniho 

 lesa, zvläsf Salix silesiaca, Betida verrucosa, buk (v LöVengrundu eiste 

 kfovinne porosty!), ano misty i ojedinely smrk v nich stihneme. Podrost 

 takoveto olsiny nemä mnoho vyznacneho; jest to vlastne jen sdruzeni 

 vlhkomilnvch typü vsude v horäch rostoucich. Ve stinu olsiny roste Equi- 

 setuin arvense var. nemorosum, E. palustre. silvaticum, Milium effusum, 

 Calamagrostis arundinacea i rillosa, Deschqmpsia caespitosa, Poa pratensis, 

 Poa Chaixii var. remota, Glyceria plicata, fluitans, pofidku Scirpus silva- 

 ticiis, Luzula nemorosa, Phyteuma spicatum (cop.), Petasites albus a Ka- 

 hlikianus (v üdoli labskem, üpskem a na Jizerce), Cirsium oleraceum, 

 palustre (obe misty soc), Galium palustre a uliginosum, Scrofularia no- 

 dosa, Panunculus platanifolius. Midgedium, Prenanthes, Stellaria nemo- 

 rum. uliginosa, hnpatiens (cele porosty), Melandryum rubrum (vyznacne!), 

 Geranium silvaticum, Epilobium montanion. Chaerophi/llum hirsutum, Pi- 

 lipendula ulmaria, Geum rivale, Potentdia ereeta. 



Pfimo u fieky, na kamenitem nänosu, ovsem stromovi se nedafi.*) 

 Zde rostou splavene druhy lesni i vysokohorske, casto ve velikem mnozstvi 

 pohromade, vedle necetnyeh drnhü lncnich: Juncus filiformis, conglome- 

 i'atus, Rumex alpinus, arifolius, Polygonum bistorta, Phyteuma, Hieracia, 

 Petasites albus (resp. i Kablikiauus, tvofi velike porosty — zejmena pod 

 Spindelmühlem), Carduus personata, nejvyznacnejsi druh tecbto ütvarü 

 v pohofi, Cirsium heterophyllum, palustre, Valeriana sambueifolia, Scro- 

 fularia nodosa, Ranunculus* platanifolius, Angelica* montaua, Imperatoria 

 ostruthium, Geum rivale, f'haeropJiyllum hirsutum, Änthriscus nitidus, Fi- 

 lipendula ulmaria a j. Casto tvofi na kaluzich mezi balvany Sphagna a 

 Scapanie pekne koberce, na balvanech pak cihlove skvrny Trentepohlia 

 iolithus. 



Kdezto horske ütvary poficni lisi se od okoli sveho pouze fysio- 

 gnomii, maji formace ty v podhofi mnoho sveräznosti ve svem podrostu. 



*) Spolecnost tato nedä se pfesne pfifaditi k zädnemu ütvarü. Pfidä» 

 väme liceai jeji sem k ütvarüm, ktere zpravidla za podobnyeb podminek vy- 

 stfidävä. 



