04 



I stmmy a kefe jsou cetnejsi a räzovitß: Alnus glutinosa, incana, Po- 

 pulus tremula, a vedle nich jedaotlive Fraxinus excelsior, Tille, Ulmus 

 montana i effusa, Sallxy, Viburnum opulus. Po nich splhä chmel Humulus 

 hipulus, Solanum dulcamara, Calystegla, Convolvulns arvensis. Ve stinu 

 olsi rostou: Equisetum arvense var. nemorosum, Milium effusum, Ty- 

 phoides arundlnacea, Deschampsla caespitosa, Dactylis nimm ruht (Ascher- 

 sooiaua?), druhy rodu Poa, Molinia arundlnacea, Glycerla flultans. Fe- 

 stuca glgantea, Bromus asper, Carex hirta, Urtica dioica, Rumex obtusi- 

 folius, acetosa, crlspus, Campanula trachellum a rapunculoldes, Crepis blen- 

 nls, Serratula, Lappa major, Gallum cruclata, Adoxa, Scrofularia nodosa, 

 Veronica chamaedrys, Calamintha vulgaris, Glechoma hederaceum, Stachys 

 silvatica a palustris, Lamlum maculatum, Brunella vulgaris, Ajuga reptans, 

 Ranunculus flcarla, aurieomus, Alliarla officinälis, Viola silvatica, Stel- 

 Idiid nemorum, gramlnea, Moehrlngla trlnervla, Impatiens noli längere, 

 Geranium Robertianum, pdlustre, Epilobia, Aegopodium podagrarla, Plm- 

 pmella magna, Anthrlscus Silvester, Chaerophyllum temulum, Geum ur- 

 banum, Aruncus Silvester, Flllpendula ulmarla. 



Rovnez podhorske ütvary poficiii v blizkosti samt' reky pfechäzeji 

 v otevfene porosty beze stromü. Tvofivaji je trävy z rodu Poa, De- 

 schampsia caespitosa, mezi nimiz statne rostliny, tak liojne Filipendula 

 ulmarla, Angelica silvestris, Heracleum sphondylium, Lyslmachia vulgaris, 

 Rumex crispus a obtusifolius tvofivaji pekne skupiny, Glechoma hedera- 

 ceum a Ranunculus ficaria byvaji tu v celych porostecli. U same vody, 

 zvläst u tünek a kaluzi roste Sclrpus silvaticus, Typhoides arundlnacea, 

 Glycerla flultans, Lyslmachia vulgaris. (Otevfene tyto porosty nepatfi siee 

 do skupiny lesnieh spolecenstev, avsak vazi se tak tesne k pravym po- 

 rostum olsin a vrbin, ze je uvädime v souvislosti s nimi.) Jest ovsem 

 samozfejmo, ze pfi fekacb vzdy naleznou mnoho druliu ze vsech ostat- 

 nicli ütvarü, ktere sem byly splaveny proudem, tak i Chamaenerium an- 

 gustifolium, Seneclo nemorensis, ano i horske druhy Carduus personata, 

 Ranunculus platanifollus, Sedum alpestre atd, rostou casto hluboko v üdoli, 

 a to präve v teehto otevfenycb pofir'nich ütvarech. 



Kvetena pasek. 



Paseky nejsou ovsem samostatnym, pfirozenym litvarem. Kvötena 

 jejich jest pfechodnim stavem, ktery, jakmile vzroste les, opet niizi. Pfes 

 tn vsak zaslouzi si kratsi zminky, zejmena pro zajimavy sied jejiho rost- 

 linstva. Räz jejich jest pomerne mälo menlivy die tolio, je-li to paseka 

 horskä ci podhorskä. Rozdily jsou vlastne nejvetsi pfi nejmladsich pa- 

 sekäch; cim starsi paseka, tim vice se difference ty stiraji. 



Po vymyceni lesa udrzuje se jeste nejak}' cas vegetace lesni. Püda 

 byvä jeste pouze volne porostla lesnimi bylinami, züstavujic cele plochy 

 rostliustva proste — tak jak tomu jest v lese, ovsem die pomerii rüznycb 

 l'ormaci lesnieh. Tak tedy mäme v tomto prvnim stadlu (stadiuin primi- 

 tivni) na pasece rostliny milujici stin lesni, tak Oxalis acetosella, Lactuca 

 muralls, Melandryum rubrum, Gentlana asclepiadea (na pasekäch pfebo- 

 hate kvete), Aspldium dryopterls, phegopteris, spinulosum, Athyrium fllla 

 femina atp. Nez brzy zaenou se objevovati druhy pasekove. Nejryclileji 

 okupuji püdu starcky Seneclo silvaticus a vlscosus. Proto ty tvofi zpifa- 

 vidla rozlehle porosty na nejmladsich mytinach — Stadium starekove. 

 K nim druzi se Senecio nemorensis neb Fuchsii, ktere nekdy stavaji se 

 samy drnhem vüdeim a udrzuji so znamenite i v dalsich stadiieh; /. by- 



