95 



vale vegetace lesni dlouho vytrvävaji nektere druhy (i do dalsich stadii 

 — pl.), tak Gentiäna asclepiadea (pl.), Aspidium spinulosum., Lactuca mn- 

 ralis a p., ale objevuji se jiz i dalsi pasekove typy, ktere ponenählu hledi 

 opanovati samy püdu: Chamäeneriüm angustifolium, Cälamagrostis arun- 

 dinacea, Deschampsia flexuosa a j. V nejblizsi dobe (asi po 3 — 5 letech) 

 vzplane celä mytina purpurem Ckamaeneria (tfeti Stadium — vrbkove); 

 starcky ustupujl, rovnez lesni vegetace jiz jest velmi potlacena, pfece 

 'vsak jeste püda jest dosti volnä, aby hostiti mohla cetne jine druhy: 

 Gnäphalium silvaticum, Veronica officinalis, Lysimachia nummulär ia, Vteto 

 periode vyskytuje se pofidku na podhofi Atropa belladona. Brzy vsak 

 nstupuje pesträ kvetena jednotvärnejsi. Zatim rozmobly se trävy Cäla- 

 magrostis arundinacea a Deschampsia flexuosa, fidceji caespitosa, ktere 

 pokryji brzy celou mytinu svou zäplavou (stadium trtinove a metlicove). 



V teto dobe zpravidla jest lesni kvetena potlacena üplne, ba i starsi stadia 

 pasekovä zanikaji. Na pasekäch kamenitych a na stränich nastupuje zpra- 

 vidla soucasne, neb o neco dfive rozmacb pox-ostü malinnikovyeh (Sta- 

 dium malinove), ktere tez jiz veskerou vegetaci zatlacuji, vyjma vysoke 

 rostliny (Senecio »emorensis, Chamäeneriüm atpj, ktere vycnivaji nad 

 kfovi, takze jebo stin jim nevadi. Za to dovoluji misty tyto porosty, ze 

 ponekud dele vytrvävä (pokud jiz nevyhynula, tedy na mistecb vlhcich) 

 vegetace lesni — tak Lysimachia nemorum, Blechmim spicant, Majan- 

 themum atp. Konecne zacnou nad vegetaci pasekovou prodirati se ralade 

 stromy, az konecne dorostou takove vyse, ze v jejich stinu typicke druhy 

 mytinne pocnou ustupovati (stadium regeneracni), zatim co lesni vege- 

 tace znovu, ovsem velmi pomalu, nabyvä pvidy, namnoze ovsem citelne 

 ochuzena. 



Pochocl, ktery jsme zde uaznacili, byl by jaksi typicky. Nez pfi 

 tech pferüznych nuancich pomerü jednak püvodniho lesa, jednak vlä- 

 liovych, klimatickycb, orografickych atd. nelze jinak, nez ze proces ten 

 podlehä nejrüznejsim variacim. Tak zejmena tarn, kde tvofilo lesni po- 

 rost borüvci, neb dokonce vfes, aneb zminene trävy (Deschampsia a Cä- 

 lamagrostis), udrzuji se tyto i nadäle. Mezi borüvcim jen tezko usazuji 

 se nektere druhy pasekove, v metlicovi pak skoro vübec se neuchyti. 

 A tak na mytinäch xerofilnich lesü zhusta vetsina stadii zanikä, vrchu 

 vsak nabyvä urcite stadium, stavem lesnim jaksi pfedurcene. Jinak ku 

 pf. borüvci neni pasekovym ütvarem. V pohofi vykäcen byvä casto les, 

 v nemz jest mnoho vlhcin, pramenkü atd., tedy les eminentne horsky. 



V takovem pfipade neprodelävä mytina ona stadia v typiekem vyvoji: 

 Lesni kvetena, majic dostatek vlähy, jest s to vytrvati. Marne pak ty 

 malebne mytiny s nescetnymi, casto cele porosty tvoficimi trsy kapradi 

 (Athyrium filix femina neb alpestre, Aspidium spinulosum), s kräsnymi 

 starcky uprostfed svezi zelene lesnich trav (zpravidla Cälamagrostis vil- 

 losa a Deschampsia caespitosa), zejmena vsak v podzimu s tou nädhernou 

 zäplavou aznru v pozdnim lete — rozlehlymi porosty Gentiäna ascle- 

 piadea. 



Rovnez vytrväväni lesa a doba jednotlivych stadii jest velmi roz- 

 manitä. U Noveho Sveta ku pf. nalezneme na pasekäch smerem ke Karls- 

 talu v dorüstajicim jiz mläzi jeste cele porosty Gentiäna asclepiadea a 

 trsy Blechnum spicant. Mytina nad Sacherberkem v Novem Svete dostala 

 jiz ve tfetim, tusim, roce rozsählä pole Deschampsia flexuosa, ackoliv 

 tyto, die jinych pozoroväni, teprve po 6 — S letech, misty i pozdeji, naby- 

 vaji pfevahy. Pfiblizne mozno odhadnouti trväni jednotlivych stadii pfe- 

 ehodnich na 2—3 leta. Stadium trtinove a metlicove vytrvävä pak az do 



