98 



Kvetena jest pomerne clmclä. Nejcaqteji najdetne pod kleci Trii n- 

 talis europaea, Homogyne alpina, Potentilla* strictissima, aurea, Melampy- 

 riiiu silvaücum a pratense (obycejne s rüzovymi kvety), castotez — zvlasf 

 ve vyssich porostech a niezi jednotlivymi kefi — Silene inflata, Solidago 

 virga aurea (zpravidla tez var. alpestris), Gnaphalium norvegicum, uiir 

 zula nemorosa var. rubella a nigrescens, L- sudetica, L. multiflora, Me- 

 landryum rubrum, Athyrium alpestre, Aspidium spinulosum, Calamagrostis 

 villosa, Lycopodium selago, Veratrum* Lobelianum, Polygonatum miiril- 

 latum, Streptopus amplexifolius, Orchis maculata, Carex pallescens var. 

 subglabra, C. pillulifera, Deschampsia caespitosa var. varia, ridceji var. 

 aurea, D. flexuosa (na suchych mistech mozi kleci), Polygonum bistorta, 

 Rumex arifolius, Veronica officinälis var. rhynchocarpa, Galiwn hercy- 

 nicum, Campanulä Scheuchzeri, nekterä Hierada, Hypericum quadran- 

 gulwm. fiidciini zjevy jsoa: Paris quadrifolia, Galeobdolon luteum, ßa- 

 nuneulus nemorosus a l'anuginosus, TÄstera cordata (Jinonos, Labskä a 

 Bilä louka), Blechnum spicant (pod Kotlem, na Rosenberku), Athyrium 

 filix femina (pod Stadnicnou), Aspidium lonohitis (v Kotelnych jamach), 

 Asp. phegopteris (Jinonos, Snezne janiy), Equisetum silvaücum (Weiss- 

 wassergr.), Li/rmaea borealis (v Male Snezne jäme), Epilobium montanum, 

 Circaea alpina, Monesis uniflora, Oxalis acetosella, Majanthemum bifolium. 

 Ze sonsednich ütvarn zabloudi casto mezi klec Mulgedium, Prenanthes, 

 Ranunculus* platdnifolius a p. 



Na suchych lokalitach pfecbäzej) klecove porosty ve vfesoviny, 

 i rüstä tu pak Deschampsia flexuosa, Vaccinium myrtillus, vitis idaea, na 

 ponekud vlhcich mistech tehoz räzu i Voce, uliginosum a Empetrum ni- 

 grum. Facii tuto proväzi kvetena nadmirn ehudä, jen nejake Hieracium, 

 Homogyne, Luzula nemorosa a p. 



9. Listnate kfoviny vysokohorske. 



Ütvary tyto json na Krkonosich nehojne rozsifeny. V porostech 

 pfevlädä obycejne jeden kef; a tak mäme asi tyto facie; 



1. Kfoviny vrbove, z pfevlädajici Salix lapponum neb S. silesiaca, 

 mezi nimiz pofidku (u rybnikü) byvä vtronsena S. caprea. Ve Schnee- 

 grabenu json male kfovinky 8. phyllicifolia ( . !). Kfoviny tyto — vnichz 

 pfimisena byvä i Betula carpatica a Sorbus aueuparia — json rozsifeny 

 jen na techto asi stano viskäch : Facie Salix lapponum na vlhcich, misty 

 zraselinelych svazich nad Velikym a Malym rybnikem a mezi vodopadem 

 Panciee a Labe. Facies S. silesiaca jest v malych kfovinkach ve vsech rok- 

 li'ch rozsifena. 



2. Kfoviny, stfemchove, ktere sklädä Prunus padus var. petraea,n&- 

 lezneme rozsähle na jednom miste pod Malym rybnikem, mensi pak u Ve- 

 likeho rybniku, v Kotelnj'ch jamäcb a v Melzersgrundu. 



3. Kfoviny rybizove, slozene z Ribes petraeum, pouze v Labske strzi 

 na levem bfelm Labe, zde misty velmi pekne; v jedne rokli mezi Lab- 

 skou a Martinskou bondon, a ebndicke u Maleho rybniku (jv.). 



Jine kfoviny vystupuji bnd ojedinele na skaläch — Cotoneaster 

 vulgaris na basaltu v Male jäme a vöertove zahrädee — nebo v mensich 

 skupinäch vtrouseny jsou mezi porosty klece — Sorbus aueuparia, Betula 

 carpatica a p . 



Bylinny nodrost nelisi se valne od klecoveho. Kfoviny vrbove, 

 jsouce rozsifeny na vlhci püde, mivaji nektere typy niv: Mulgeddum, Ra- 



