99 



nimculus* platanifolius a p.; kfoviny stremchy a rybizu jsou typu skal- 

 niho, i maji nektere druhy vlhkych ssuti (rybizove kfoviny): Älchemilla 

 alpestris a glaberrima, Aconitum napellus, Rariunculus platanifolius, neb 

 rostouce na ssuti nezavlazovane (stf emchove kfoviny), maji vegetaci velmi 

 ekuclon. 



Zvlästniho räzu jsou kfovinne skupiny bukü, fidceji Menü, jefäbü 

 jiv (neb smisene), ktere malebne zdobi subalpinske nivy a horske louky 

 Rycliorce, a dodävaji ütvarüm tem znacne sveräznosti. Kolem nich sdru- 

 zuje se nejbohateji vegetaee techto niv, zejmena jeji nejozdobnejsi druhy, 

 tak Delphinium elatum, Aconitum rostratum, Thalictruin aquilegiaefolium 

 a p., ale i nektere druhy lesni, pfedevsim bucinne hledaji tu svüj ütulek, 

 pf. Daphne mezereum, Asarum, Pulmonaria a p. 



10. Kfoviny patra podhorskeho. 



Listnate kfoviny patra podhorskeho jsou vlastne utvarem pro nasi 

 kvetenu cizorodym. Omezuji se Jen na nejteplejsi sträne na pfedhofi, 

 skoro vyhradne ceskem, vyhledävajiee s oblibou vysoke meze v polieh a 

 skalnate svahy. Kefe, jez je sklädaji, byvaji nejcasteji trnky (Prunus 

 spinosa), casto i hloJi (Crataegus oxyacantha) neb rüge (Rosa canina, zfidka 

 agrestis neb tomentosa). Horske poloze odpovidaji pouze misty rozsifene 

 (zvläst od Vysokeho a Tannwaldu k Semilüm) kfoviny Lonicera nigra, 

 zvläsf na severnieh svazich rostouci. 



Kvetena techto kfovin listnatych, jiz z toho düvodu, ze vyhledävaji 

 nejteplejsi lokality, namnoze znacne suche, mä mnoho druhü teplomil- 

 nych, ac jinak jest celkem chudä. Tak nalezneme tu Centaurea jacea, 

 scabiosa, Jasione montana, Galium aparine, misty tez Chrysanthemum co- 

 ' rymbosum, na vapencich pak Inula conyza, Viola odorata, collina, Hie- 

 racium praealtum a cymosum, Gentiana ciliata a cruciata. Ostatne roste 

 tu pouze ku pf. Chamaenerium angustifoliuni, Origanum vulgare, Eupa- 

 torium cannabinum, Stellaria graminea, Viola hirta, Viscaria vulgaris, 

 Galium mollugo, verum atp. 



Kfoviska Lonicery posträdaji vübec teplomilnyeh druhü. Maji kve- 

 tenu namnoze strasne chudobnou. Avsak vyskytuji se v nich i nektere 

 horske typy: Polygonatum verticillatuin, Rosa alpina. 



Na slezske strane jsou kfovinne ütvary hojnejsi teprve za hraniei 

 obvodu v üdoli Bobry. V horskem obvodu zajimavy jsou pouze kfoviny 

 Sarotlianuius scoparius na lesnich stränicb a mytinäch nekterych ficek 

 okolo Schreiberhau (tak pfi Kochelu), Hermsdorfu a Brückenberku (resp. 

 Hainu). Zdä se vsak, ze jsou namnoze nepfirozene — vysäzene. 



III. Spolecenstva lucnf. 



Do velike skupiny spolecenstev lucnich zahrnujeme veskere meso- 

 filni az hydrofilni ütvary bez dfevin a nizkych kefikü (Ericacei a p.), 

 na nichz mezi vedoucimi porosty trav vetsi neb mensi ülohu hraji pestre 

 byliny a jejichz podkladem neni raselina. Pokud jsou ve stavu pfiroze- 

 nem, maji — jsouce vzdy pömerne chladnymi lokalitami — zpravidla räz 

 horsky. V pfedhofi jsou vesmes zkultivoväny a horskych typü namnoze 

 posträdaji. 



Nelze pochybovati, ze spolecenstva lucni nälezeji k püvodnim ütva- 

 rüm naseho horstva, a ze i za dob, kdy v horäch rozklädaly se divoke 



