113 



dylium, Meum athamanticum (pouze na sev- svazich od Flinsberka a 

 Yelke Jizery po inalou Üpu misty), Tragopogon pratensis (v podhofi), 

 Leontodonty, Crepis paludosa var. brachyotus, Hieracia, Chrysanthemum 

 leucanthemum, Centaurea pratensis (misty), pseudophry gia (dosti vzäcne, 

 hlavne na slezskem üpati), Galia, Succisa pratensis, Arnica montana, Phy- 

 teuma spicatum, Cirsium heterophyllum, oleraceum, palustre, canum (skoro 

 jen okolo Janskych läzni), Primula elatior, Alectorolophy, Bumexy, Or- 

 chideje, Colchicum (jen v nizkych polohäch) atd. 



Sussi louky jsou krätkotrave a maji kvetenu chudsi a vykazuji 

 misty (v teplyck polohäch) vztahy k pastvinäm. Z trav casto pfevlädä 

 Anthoxanthum a Poa pratensis, rostou tu Gentiany (zejmena baltica a car- 

 patica), Saxifraga granülata, Luzuly, Melampyrum pratense, Achillea, 

 Bellis, Hieracia, Pimpinella saxifraga, Trifolium rep.ens, Potentilla pro- 

 cumbens, Aquilegia (v nizkych polohäch a tez na mokre püde) a c. j. 



RoAmez krätkotrave jsou vlhci louky alespon ponekud raselinne, 

 pfedstavujici näm s pfedeslym typem asi püvodni pratyp luk podhor- 

 skych. A 7 yznacuje je Parnassia, Polygala amarella, Primula elatior (tez 

 var. mirabilis), Carex panicea, Goodenoughii, glauca a p. 



Die pfevlädä jiciho druhu rozeznati müzeme nekolik facii: 



Facies Cirsium heterophyllum, zejmena v horskych üdolich hojnä, 

 v niz rostou i Cirsium oleraceum, palustre, hojne Polygonum bistorta, 

 Melandryum rubrum, Phyteuma spicatum, Hypericum quadrangulum. 



Facies Phyteuma spicatum dosti casto v udolich horskych, tak 

 u Noveho Sveta, Harrachova, sv. Petru a p. 



Facies Arnica montana, zvläst na sussich loukäch v horäch, ze- 

 jmena v horäch Jizerskyeh a na slezskem üpati, zfidka na ceske strane. 

 Jinak to byvä facie- chudä na statne druhy, nanejvys rüstä v ni ojedi- 

 nele Cirsium heterophyllum. Za to cetne rostou tu mensi rostliny: Poly- 

 gala, Veronica serpyllif olia, Succisa pratensis, AlchemiUa a p. 



Facies Succisa pratensis dosti casto na pfedhofi, v horäch skoro 

 üplne schäzi, znäm je pouze z Jizerske louky. Jinak byvä kvetena po- 

 dobnä pfedesle facii. 



Facies Meum athamanticum na mirne vlhkych lukäch na Velike 

 Jizefe, u Flinsberku, Jakobstalu (k Michelsbaude), Grenzbauden u Male 

 Üpy. - ; . 



Facies Crepis paludosa var. brachyotus zhusta na lukäch v ceskem 

 podhofi, tak u Vitkovic, Vrchlabi, Janskych läzni. 



Facies Crocus Heuffelianus, jarni facie luk v hornim ädoli Za- 

 ckenu, zejmena pfekräsne vyvinuty v Dolni Schreiberhave pod Cernou 

 horou. V lete üplne mizi a vykazuje floru dosti pestrou, jiz v Schreiber- 

 hau vyznacuje na pf. Hieracium floribundum, Polygala, Melandryum ru- 

 brum, Carum carvi, Heracleum (na vlhkych mistech) a p. 



Facies Chrysanthemum leucanthemum, obycejne s pfimisenou Ar- 

 nicou, vyznacuje misty sussi louky v okoli Kynastu a Giersdorfu. 



Facies Cirsium oleraceum s cetnymi druhy pfedhorskymi (Gera- 

 nium pratense, Tragopogon, Crepis biennis a p.) vyznacuje louky v okoli 

 Janskych läzni, Landshutu, Vrchlabi a j. 



Facie Orchideovd, pfibuznä babinskym lukäm ve Stfedohofi, jest 

 dosti vzäcnä, ukazujic se hojneji jen na Landeshutsku a pod Rehhornem. 

 Vyznacuji ji Orchis mascula, lauf olia, ustulata, sambucina (podle stupne 

 vlhkosti), Gymnadenia conopsea. 



Facies Gentiana carpathica, baltica neb i campestris jsou vzäcne 

 krätkotrave louky z okoli Vrchlabi, Braune, na Rehhomu a na nekolika 



