115 



flota, Geranmm silväticum, Hypericum quadranyulum, Polygala vulgaris, 

 Geum montmimn (zvläsf vyznacne pro vychodni massiv, v zäp. vzäcne), 

 Potentilla aurea, Potentilla erecta var. strictissima, Trollius europaeus. 

 Pulsatilla alpina (velmi vyznacnä), Gentiana asclepiadea, Polygonatum ver- 

 ticillatum, Alchemilla alpestris a p., Campanula Scheuchzeri (na Reh- 

 hornu pouze rotundifolia), Girsium heterophyllum, Yeratrum Lobelianum, 

 Phyteuma spicatum, Alectorolophus pulcher, Thesium alpinum, Rumex 

 arifolius, Anthoxanthum odoratum var. montanum, Poa Ghaixii, Carex pi- 

 lulifera, C. pallescens var. subglabra, Gymnadenia conopsea a zvläste al- 

 bida, Allium victöriäpis a sibiricum, Lxizula nemorosa var. rubeltet, cuprea 

 a fuliginosa, L. sudetica. fiideeji nalezneme Viola lutea, pouze ve vy- 

 chodnim masivu se vyskytujici, tam vsak zpravidla cele porosty tvofici; 

 zejmena cele spousty jsou ji v Obfim dolu, pro nejz präve horske louky 

 teto kräsne, nezne zlute facie jsou nejv5 T s vyznacne. Diantlius speciosus 

 vystupuje v horskych lukäch pouze na jednom miste u Dvorskych bud; 

 Gnaphalium Hoppeanum zfidka ve vychodnim masivu, na Studnicne, ve 

 Weisswassergrundu, pak na Kotli; Achillea sudetica na horskych lukäch 

 nad Malym rybnikem; Primula elatior roste misty ve spoustäch v okoli 

 Jininose, zvläsf pak u Nove a Stare Slezske boudy; Gentiana campestris 

 skoro jen na Rehhornu, tamtez udävä se i Orchis mascula a militaris; 

 Coeloglossum viride roste misty ve znaenem mnozstvi, nikdy vsak na 

 vetsich plochäch, na horskych lukäch zvläsf v roklich, ku pf. v Kotli, 

 Sneznych jamäch, u rybnikü a p.; Colchicum, autumnale pouze na Reh- 

 hornu. 



Casto zabloudi na horske louky nektery typ sousednich utvarü. 

 Tak v blizkosti pramenitych mist (niv) rüstä Aconitum napellus, Mulge- 

 dium alpinum, Valeriana sambucifolia, Ranunculus platanifolius, Senecio 

 rivularis, Pedicularis sudetica, v roklich casto Anemone narcissiflora. 

 V okoli horskych vfesovin nalezneme na horskych lukäch Rumex aceto- 

 sella, Antennaria dioeca, GnäphctUum supinum, Melampyrum pratense, Ve- 

 ronica officinalis var. rhynchocarpa. 



Horske louky nelze tak deliti v rüzne facie, jako podhorske. Nej- 

 casteji byvaji velmi pestre, aniz by nektery druh pfevlädal. Casto maji 

 räz jestfäbniJcovy, neb pfevlädä Crepis grandiflora nebo Aehyrophorus. 

 Zminili jsme se jiz o facii Viola lutea v Obfim dolu; nalezneme ji tez 

 na Rehhornu, v Blaugrundu, u Richterovych bud a p. Potentilla aurea jen 

 misty tvofi na malych plochäch vüdei druh. Hojne a pfekräsne jsou vsak 

 porosty Gentiana asclepiadea, zejmena na svazich hojne, ktere v pozdnim 

 lete planou nädhernym azurem svych kvetü. Alectorolophus pulcher rüstä 

 zhusta ve velikem mnozstvi a müze misty i mens! facie tvofiti. Facie 

 Primula elatior jsou na zminenych lokalitäch v okoli Jininose. 



Dülezity jest u horskych luk vliv kultury. Pohnojene horske louky 

 jsou zpravidla jedine mofe klasü Älopecurus pratensis a Polygonum bis- 

 torta. Na nich udrzuje se hojne i Crepis grandiflora, Campanula Scheuch- 

 zeri, Hieracium floribundum. V sousedstvi bud na hnojenych lukäch byvä 

 hojne i Imperatoria ostruthium a Rumex alpinus, spokojujice se tu mensi 

 vlhkosti, nez jakou jim skytaji jejich püvodni lokality — nivy (kde 

 ostatne nejsou obecnymi zjevy) ; v teze splecnosti zpravidla rüstaji drobne 

 druhy: Sagina procumbens, Poa *supina a annua, pak Ranunculus acer, 

 Cerastium triviale (var. rhynchocarpum v Obfim dole, Langengrundu 

 a na Rehhornu jest asi püvodni), Carum carvi, Meum athamanticum 

 (u Nove Slezske boudy), Bellis perennis, Plantago lanceolata. Druhy ty 

 jinak rostou v nizsich polohäch (na podhorskych lukäch a p.) vetsinou 

 v ütvarech pfirozenycb, vvskyt jejich v horäch vsak Ize vysvetliti jen 



8* 



