jnko prostrednictvim kultury zavedeuy. Poa* snpina vyskytuje so sice 

 ] v puvodnich utvafech, avsak mnohem fidceji nez v kulturnich. 



12. Alpinske luciny. 



Na Krkonosich mame zastoupeny tez prave kvetnate* luciny alpske, 

 zjev to schazejici (krome vychodnich Sudet) vsern pohofim ceskym. Vy- 

 vinuly se na minie vlhkych stränich v roklieh horskych, a casto nazna- 

 ceny jsou i na hfebenech, zvlasl v nejvyssich polohäch, jsou-li chränene. 

 Nejhojnejsi jsou alpinske luciny v horskych roklich: tak jsou kräsne vy- 

 tvpfeny v Kotelnyeh jamach, v Male Snezne jdme (zejmena na cedici), 

 u Maleho rybnika (nevalne), v Obfiin dolu, zvläste pfekäsne na Kiesberku, 

 a v horni cästi üdoli Bele. Na hfebenech jsou kräsne luciny za Kotlein 

 nad prameny Mumlavy, na Krkönosi (chude, na svazich Kotelnyeh jam), 

 na jiznich svazich Studuicne (velmi pekne), na Snezce (dosti chude); 

 hojnejsi jsou porosty Pulsatilla älpina s nimi nejuzeji pfibuzne. 



Alpinske luciny vyznaeeny jsou hlavne tfm, ze zäkladem vegetace 

 jsou kvetnate druhy, kdezto trävy stoji teprve na druhem miste, tvofice 

 jaksi doplnek vegetace. Lucina takovä jest vskutku »jeden kvet.« Planou 

 tu zlate kvety Potentilla awea, erecta,va.r. str-ictissima, Crepismollis, Hy- 

 pericum quadrawgulum, Ilieracii, Solidago virga aurea var. alpestris, Ta- 

 ra/xaeum nigricans (u Maleho rybnika, v Kotlj a na Snezce), modrä Gen- 

 tiana asclepiadea, rüde Meiandryum rubrum, nachovä Primula minima 

 a Epilobium alpestre, nizove Lilium martagon, Scabiosa lucida (misty), 

 Aehülea sudetica, bile Pleurospermum austriacum, Anemone narcissiflora 

 a Pulsatilla älpina, temne hnedorude Bupleurum longifolium (neni na sev. 

 svazich). K tomu druzi se celä dalsl fada krasnych rostlin tu hojnych, 

 tech zase vzacnych, zkrätka jest takova lucina pravou kvetnici horskou. 

 Xa vsech neb aspon na vetsine rostou: Trollius europaeüs, Linum cathar- 

 ticum, Sileue inflata, Pimpinella magna, Anthriscus nitida, Epilobium 

 nutans, alsmefolium, Crepis gr'andiflora (nehojne), Gnaphalium norvegicum, 

 supihum, Al'chemilla glaberrima, Garlina acaulis (nezuam ze sev. svahü), 

 Galium sudeticum, hereynieüm (neni v Obfim dolü), Thymus chamaedrys, 

 Euphrasia moniana a coerulea, Sweertia perennis, Alectorolophus pulcher, 

 Melampyrum pratense, silvaticum, Thesium alpinüm, Rwnex arifolius, 

 Polygonum bistorta (jednotlive), Carex aträta, capillaris, Coeloglossum vi- 

 ride, Gymnadenia conopsea, dtbida, Alliuni victorialis, sibiricum, Strepto- 

 pus amplexifolius, Convalläria majalis, Polygonatum verticillatum, Luzula 

 nemorosa, Seläginella selaginoides, Botrychium lunaria. Nejbohatsi jsou 

 nädherne luciny na väpne v Kotelnyeh jamach a Obfim doiu (na Kies- 

 berku), mene druhü roste i na cedici v Male Snezlie jäme (S.). Zde na- 

 lezneme: Arabis sudetica (pmize Koteine jämy), Dianthus speciosus (tez 

 za Kotlem), Pimpinella saxifraga var. alpestris (pouze na cedici v S.)> 

 Erigeron aar. Galium Unreale Scabiosa lucida (tez za Kotlem), Myosotis 

 silvatica, alpestris (pouze S\), Ajüga reptans (i S. a jinde), Gentiana cam- 

 pestris (pouze S.), Euphrasia minima, Convalläria majalis, Luzula spicata 

 (neni v Kotelnycth jamach). Veronica alpina roste pouze u Maleho tyb- 

 nika, V. bellidioidcs pouze na vrcliolku Süezky. Mala tucinka \ - Öertovd za- 

 hradee pfechovävä Pulsatilla vernalis'a Antennctria dioica var. hyperborea. 



Vedle techto namnoze pekne zbarvenych kvctü ustupuji trävj- do 

 pozadi jak svym.poctem, tak zvläste hojnosti; a i tu jsou to namnoze 

 druhy ozdobne : Briea media, Dactylis glomerata, P<>a Chaixii, Calam- 

 agrostis riülosä, Poa pratensis, Deschämpsia caespitosa, Anthoxanthum odö- 

 ratuin var. montanum. 



