117 



Chude äjpinske luciny na hrebenech vyznaeuje zpravidla jen Pul- 

 satzlla alpina a Potentilla aurea, Carex ätrata, Trollius, Selaginella. Misty tu 

 tvofi mensi luöinky i Primula minima, tak okolo Sneznych jam, na Stud- 

 nicne a p. 



Alpinske luciny pfechäzeji jednak do luk a niv jeduak do vfesovin 

 a holi alpiuskych. V prvem pfipade vyskytne se tu nektery vlhkomilny 

 druh, jinak jim ehybici — Aconitum napellus, Ra>iunculus platanifolius, 

 Prenanthes purpurea, Pedicularis sudetica a p. Takove pfipady jsou hojne 

 v roklich kde spolu oba ütvary pfichäzeji do nejtesnejsiho styku a die 

 vlahy se stfidaji. Do vfesovin a holi tvofi pfechod luciny na hrebenech — 

 jsou vlastne jiz vetsinou pouze pfechodnimi ütvaiy, jak namnoze znacne 

 xerofilni räz jiz säm ukazuje. Vzdy vsak züstävä jim v^znacny jejich 

 znak, pfevlädajicl kvetnate druhy. 



13. Horskö nivy. 



Nejvlhci a mokrä mista na hrebenech hör a v roklich, tak zvläSf 

 na pramenistfch a okolo potokü osadila zvlästni, bujnä a pesträ vegetace, 

 kterou nazyväme horskymi nivarai. Pokud neni prameniste neb okoli po- 

 tücku raselinou, vzdy vy vinuta jest tarn kvetena niv. Klee na vlhkä tato 

 mista se neodvazi, vroubi vsak zpravidla malebnym zpüsobem vzdy sveze 

 zeleny a barevnymi kvety zdobeny lucinny pruh kolem jjotoka a pramene. 



Vyznacny json pro kvetenu niv v prve fade statne byliny sub- 

 alpinske, rostouci ve skupinach. Mulgedium alpinum, Aconitum napellus, 

 Adenostyles alliariae, Ranuncidus platanifolius, Chaerophyllum Mrsutum, 

 Thalictrum aquilegiaefolium, Crepis paludosa, Prenanthes purpurea, Se- 

 necio rivularis a nemorensis, Rumex arifolius, Polygonum bistorta, Melan- 

 dryum rubrum, Veratrum Lobelianum, Polygonatum verticillatum, Stre- 

 ptopus amplexifolius, Athyrium alpestre a krom nich skupiny Pedicularis 

 sudetica, Sweertia perennis a Bartschia alpina json ozdobou kazde alpin- 

 ske nivy. 



Die toho, za jakych pomerü se vyvinula, mä horskä niva i rüzny 

 raz. Na plochych plateaux Labske a Bile louky omezuji se na okoli po- 

 tokü. Püdu pokrj'vä Calamagrostis villosa, jatrovky (nejeasteji Scapanie), 

 zhnsta i nektere Sphagmim, mezi nimiz stoji pak skupiny Mulgedia, Ade- 

 nostyles, Aconitum napellus, Prenanthes, Ranunculus platanifolius, Vera- 

 trum Lobelianum, Athyrium alpestre, Polygonatum verticillatum zpravidla 

 roztrousene, zdobice tak bfeh potoka. Ten byvä vroubeu hustymi porosty 

 Petasites albus, jinde usadila se u'neho Pedicularis sudetica, Sweertia a 

 Bartschia. Zpravidla jsou tü"i skupiny Polygonum bistorta, Geranium 

 silvaticum, Cirsium heterophyllum. 



Pestfejsi byvä kvetena, kde jest pramenek neb potücek obklopen 

 malou kotlinkou, jak tomu jest zejmena na sz. svazich Kotle. Tarn rüstä 

 huste Calamagrostis villosa, Poa Chaixii, Deschampsia caespitosa, Phleum. 

 alpinum, skupiny a porosty Mulgedium alpinum, Adenostyles alliariae, 

 Ranunculus platanifolius, Aconitum napellus, Thalictrum aquilegiaefolium, 

 Chaerophyllum Mrsutum. (pokryvä präve jako Mulgedium mensi kotlinky 

 casto samo), Anthriscus nitida (zfidka), Senecio rivularis a nemorensis, 

 Prenanthes purpurea, Geranium silvaticum, Rumex arifolius, Polygonum 

 bistorta, Veratrum Lobelianum, Polygonatum verticillatum, Athyrium al- 

 pestre. Mensi kotlinky zarüstä zpravidla. jeden neb malo druhü. Kde vsak 

 jest komplex takovych pramenku, prave prameniste (Quellflur), rostou 

 v nejpestfejsi smesi prave houstiny, nekdy neproniknutelne, zäludne bal- 

 vany a tüiiky skryvajici. S nimi ovsem vyskytä se fada slabsich druhü: 



