118 



Juncus filiförmis, Allium victorialis, sibiricum, aekdy Liliwn martagon, 

 Orchis maculata, Eriophorum polystachyum, Garex Goodenoughii, Bartschin 

 alpina, Pedicularis sudetica, Gentiana asclepiadea, Sweertia perennis, Pe- 

 tasites albus, Crepis paludosa, Epilobium hutans, alsinefolium, alpestre, 

 Hypericum quadrangulum, Melandryum rubrum, Silene inflata, Viola pa- 

 lustris, Stellüria uliginosa, nemorum, Cardamine Qpizii, Alchemilla al- 

 pestris, Trollius europaeus, Hanunculus repens. Na takovychto mistech 

 roste na Rehhornu i Delphinium elatum. Kotlinovite tyto nivy jsou tez 

 patrne jedina püvodni stanoviska Imperatoria ostruthium a Rumex alpinus. 



Podobneho räzu jsou kotlinky v nädni jam (rokli), avsak zde by- 

 vaji porosty jeste hustsi, statnejsi, namnoze jen z vysokych, zvici muze 

 statn^ch druhü utvofene, v jejichz stinu nenmze jiz jinä mensi rostlina 

 se uchytiti. Krom nieh roste tu casto i Carduus personata, Antkriscus ni- 

 tida, Gampanula latifolid. Jindy zarüstä nivu porost Anemone narcissiflora', 

 podobne rüstä zbusta Viola biflora vedle V. palustris, Casto tu tvofi cele 

 porosty Poa Chaixii, Scirpus trichophoram, Cardamine Opizii. 



V roklich zarüstaji uivy i pfikre svahy, pokud nejsou holou skalou. 

 Sträne ty maji vzdy dostatek vlähy (zvläst z tajicicb snehü). Jezto skäla 

 jest pokryta jen slabou vrstvou prsti, tvofi nivy ty vlastne ütvary hiv 

 skalnieh, znacne odlisne od pravych niv. Nejvetsi rast takove skalni nivy 

 zarüstä jen drobnejsimi druby. Tak roste tu hojne Viola biflora, CäMa* 

 niine resedifolia, Epilobium nutans (zfidkä anagallidifölium), alsinefolium, 

 alpestre, Juncus filiförmis, Carex vaginata (Koteine jämy a Riesengrund). 

 C. capillaris (taktez), Allium sibiricum, Scirpus trichophorum), Carex 

 pauciflora, Luzula sudetica, Molinia raria, Sivertia perennis, Bartschia 

 alpina, Pedicidaris sudetica, Myosotis palustris Primuta minima (kde se jiää 

 skäla obnazuje), Cardamine Opizii, Parnassia palustris (v Obfim dolu). 

 Tarn, kde skäly tvofi stupne, nahromadi se vioo prsti, a tu pak usadi sc 

 i statnejsi druby: Mulgediüm, Prenanthes, Streptopus, Senecio rivuHaris, 

 Valeriana sambucifoUa, Allium victorialis a p. Se zalibou vyhledäva ta- 

 koveto lokality Anthriscus nitida. Tento skalnaty typ müzeme poklädati 

 za nivy alpinske. 



Bujna vegetace, rovnez räzu niv, obklopuje i potoky v nädni rokli. 

 Zde jsou to opet hlayne statne druby. Nejblize u potoka usadil se Pe- 

 tasites albus, mezi balvany, kde zadrzela se prst, uehytila se Violabiflora 

 neb Anemone narcissiflora, cely pak tok obklopuje housti Mulgedia, Ade- 

 nostyles, Aconitum napellus, Delphinium elatum (pouze Koteine jämy a 

 Kotel u Langengruudu), Valeriana sambucifoUa, Ranunculus platanifolius, 

 Filipendula ulmaria, Thalictrum aquilegiaefolium, Trollius europaeus, Au- 

 gelicar montana, Digitalis ambigua, Chaerophyllum hirsutum, Prenanthes, 

 Senecio rivularis, Rumex arifoUus, Geum rivale, Crepis paludosa; mezi 

 balvany v mechu usadilo se Chrysosplenium alter nifolium, Viola palustris, 

 biflora, Bartschia alpina, Pedicularis sudetica, Siveertia perennis, Alche- 

 milla alpestris, glaberrima, Stellaria uliginosa a nemorum, Epilobium al- 

 pestre a alsinefolium, Carex pauciflora a celä fada rostlin z vyse polo- 

 zenych mist splavenych. Na volnejsich mistecb byvä tu hojne i Lilium 

 martagon. 



Karakterem niv jest vzdy pfekypujici bujnost, pestrost vegetace, 

 zpüsobenä bobatou vlähou. Neni-li jim podkladem skäla, pokryty byvaji 

 houstinami statnych druhü, eimz nejvice se lisi od alpinskycb lucin, ktere 

 za stejnych okolnosti (vyjma vlahu) nikdy nemaji vysokycb rostlin. 

 Ostatne oboji litvary doebazeji nejbujnejsiho rozvoje v roklich liorskycb, 

 jest tudiz pochopitelno, ze rasto do sehe prechazeji. Skutecne v tech gi- 

 gantskycb amfiteatrecb jest takovä splef nejrozmaüitejäich utvaru — skal- 



