119 



nich, niv, lucin, kosodfevin atd. — ze neni mozno, aby se navzäjem.ne- 

 pronikaly, a aby jeden ve druhy nepfechäzel. Jest nejvys nesnadnym 

 ükolem urciti spolecenstvo rostlihne, v nemz poji se typy skalni a nivo've, 

 neb nivove a raselinne a p., jakychz pfipadü v roklich tech jest nesci- 

 slny pocet. 



14. Pastviny. 



V pastvinäch mäme opet jeden utyar, jenz jest vlastne v kvetene 

 nasi prvkem cizorodym. Pastviny vznikäji ponze na nejsussich, casto 

 kamenitych stränich, na jiznich svazieh, fidceji na severnich v nizsich po- 

 lobäch, kde vegetaci jejich, naskrz xerofilni, dostävä sepotfebne ji vyssi 

 teploty. Pastviny jsou vedle kfovin nejteplomilnejsi ütvary naseho ob- 

 vodu, zejmena na väpencich. A tak nalezäme je pouze na nejzazsim 

 pfedbofi, zejmena na 2aelefsku a Landeshutsku. Ponekud »chladnomil- 

 nejsi« kvetenu, totiz nadmiru ebndickou, maji pastviny okolo Vysokebo 

 a Roketnice. 



Typicke pastviny — tak okolo 2aelefe, casto na vysoke meze od- 

 käzane — zarustä zpravidla mnozstvi Anthoxanthiim odoratum casto jest 

 hojny Cynostirus cristatus, Deschampsia flexuosa, Poa compressa a annua. 

 Po trävniku roztrouseny jsou necetne rostliny, zvläsf druhy droboucke, 

 k zemi pfitiskle: Scleranthus annuus, perennis a Herniaria glabra, Poly- 

 gonum aviculare. Kvetenu tvofi nejcasteji Centaurea jacea, scabiosa, 

 Campamda rotundifolia, Dianthus deltoides, Potentilla argentea, Fragaria 

 vesca, Trifolium procumbens, arvense, repens, Capsella bursa pastoris, Ce- 

 rastium arvense, Tussilago farfara, Erodium cicutarium, Erophila verna, 

 Saxifraga graniüata, Hieracium pUosella, Thymus ovatus atd. V nejtep- 

 lejsicb polohäch, na vapne pfidruzuji se nektere teplomilnejsi druhy, tak 

 pf.: Sanguisorba minor, Agrimonia eupatoria, Potentilla verna, Fragaria 

 moschata, viridis, Viola liirta, canina, Echium vulgare, Arenaria serpy 11 ifolia, 

 Carlina acaulis, Spergula Morisonii, Hieracium umbellatum, praealtum, ey- 

 tnosum, Carduus mutans, Myosotis stricta, Euphorbia cyparissias a p. Prave 

 teplomilne druhy vsak jsou i v nejnizsich polohäch velmi vzäcne (hoj- 

 neji az u Kupferberku a Broumova): tak Medicago falcata roste pouze 

 u Vrchlabi, tamtez sbiräna byla Inula salicina, Centaurea paniculata jes^ 

 znäma od Landshutu, Campanida glomerata od Warmbrunnu. 



Pastviny na svazieh vyssich hör maji kvetenu velmi chudickou: 

 Dianthus deltoides, Scleranthus annuus, Euphrasia stricta, Polygala vul- 

 garis, Trifolium procumbens, Erophila verna, Capsela bursa pastoris, Ce- 

 rastium arvense, Hieracium pilosella, Knautia arvensis,_ Carlina acaulis, 

 Campanula rotundifolia, Thymus ovatus, Veronica officinalis se zmine- 

 nymi travami jako zäkladnim porostem, tvofi celou vegetaci takovych 

 pastvinnych stränek v horach, jako jest na pf. svah pod myslivnou na 

 Kaltenberku u Roketnice. Z nekolika stanovisek (tak zejmena okolo Vy- 

 sokebo) znäm jest z techto pastvin Spiranthes autumnalis. 



I tyto chude pastvinky horske püsobi eizim dojmem mezi ostat- 

 nimi ütvary nasimi, i ty ukazuji näm, ze centrum pastvinne kveteny 

 jest daleko pod horami, ony pak ze jsou jejich nejzazsimi sträzemi 

 v horäch. Zvläsf puste jsou pastviny smilkove, kde cele plochy zarustä 

 zlutosedä Nardus stricta, nejcasteji beze vsi jine kveteny. Pastviny ty, 

 nelisici se vlastne od horskvch hol! smilkovych, zastujmjice je v nizsich 

 polohäch. V Krkonosich jsou vsak dosti fidkym zjevem a nedosahuji 

 nikdy takovych rozmerü, jako na pf. misty na Sumave. 



