nemüze tliti. Casto vy tvofi so nehluboko pod povreheiii tvrdä, pro vodu, 

 ha i kofeny nepröniknutelnä vrstva stmelenyck cästecek prsti, eimz zvy- 

 suje se suchost a ckudost püdy. Vsecky ty okolnosti cini obnoveni lesa 

 zpravidla nemoznym a tak nabyvä püdy porost vfesovinny, kteremu 

 podmmky ty jsou nejvyhodnejsi. Proto na mnohych mistech, zvläsf na 

 okraji obvodu, jsou vfesovinne porosty — vyznacne ütvary hercynske — 

 11 a postupu proti ütvarüm lesnim. Pouze v üstfednim pokofi stavi se 

 vlhke klima espansi vfesovin na odpor, a tak jsou v tom obvodu ütvarem 

 fidkym. Za to hojne vyvinuty jsou zase v päsmu vysokohorskem, kde 

 pokryvaji suche hfbety a plane, a zarüstaji mrtve raseliny. Na piscite 

 püde se Jim nedafi — tarn ustupuji porostüm suchomilnj'ch trav. 



Kvetena .vfesovin jest ve vsech polohäeh v zäkladu stejnä — pouze 

 podruzne rostliny stfidaji se podle vysky nadmofske. Die toho rozeznati 

 miizeme tri patra, odpovidajiei nasim päsmüm vyskovym. 



Vfesoviny podliorske tvofi bucT porosty vfesu (Calluna vulgaris) 

 neb borüvek a brusin (Vaccinium myftillus a. vitis idaea). Je-li porost 

 sernknuty, tezko udrzi se tarn nejaky trsicek Deschampsia flexuosa, neb 

 eizopasici Melampyrum pratense a Euphrasia stricto. Pestfejsi vegetaee 

 byvä tarn, kde jsou porosty ponekud uvolnene. Tarn na volnych mistech 

 usazuji se mechy a lisejniky (hlavne Cladonie), drny Deschampsia flexuosa, 

 Nordus stricto, Festuca rubra, Sieglingia decumbens (nezhusta). Mezi nimi 

 najdeme i jine druhy: tak cele porosty tvofivä Rumex acetosella, Lyco- 

 podium clavatum, Anteimaria dioica, Genista tinctoria a germanica, Heli- 

 anthemum chamaecistus, mezi nimi rüstä zakrnele Aspidium spimdosum, 

 Pteridiwn aquüinum, Calamagrostis arundinacea, Anthoxanthum odoratum, 

 Holcus mollis, Arrhenatherum elatius, Molinia varia (zfidka), Carex le- 

 porina, montana, pilidifera, Luzula nemorosa, campestris, Campanula ro- 

 tundifolia, Hieracium pilosella, auricula, murorum, fidceji vulgatum neb 

 Leontodoh hispidus, nehojne Erigeron acer, casto Solidago virga aurea, 

 Gräaphalium silvaticum, Arnim montana jen tu a tarn ojedinele, Centaurea 

 jacea, Carlina vulgaris, Galium boreale (pofidku), vzäcne mensi porosty 

 Vinco minor (na lepsi püde), chudickou Myosotis silvatica, hojne Yero- 

 nica officinalis, Melampyrum pratense, Euphrasia stricto, casto Origarmm 

 vulgare, Thymus ovatus (na pfechödech do pastvin), Ajuga genevensis, 

 mälokde Viola canina, misty Viscaria vulgaris, zakrnele Chamaenerium 

 angustifolium, mnoho byva Potentilla erecta, casto i P. procumbens a Fra- 

 garia vesca. Misty nabyvaji tyto druhy, jinak jen osamele uprostfed 

 vüdcich typü rostouci, pfevahy a vfesovina dostäva pak raz pekne vfe- 

 soviny kvetnate. Jindy zase rozpinaji se porosty Deschampsie, Nardu a 

 pod., tu pak tvofi se vfesovina travnatd, kterä jest pfechodnim typem 

 k pastvinam. V horäch je kvetena jejich mnohem chudsi. Zpravidla pfe- 

 vläda borüvci a brusinci, fidceji vfes. Mezi nim — nechävä-li ovsem dosti 

 volne püdy — rüstaji opet drny Deschampsia flexuosa a Nardus stricto 

 neb travniky Calamagrostis arundinacea, fidceji i vülosa a velmi casto 

 porosty Juncus squarrosus (v zapadni easti, zvlasf hojne na Jizerskych 

 horäch). Vedle lisejnikü a mechü plazi se na volnych mistech Galium 

 hercynicum, Lycopodium clavatum, hojne rüstä Melampyrum pratense i sil- 

 vaticum, Potentilla erecta, Veronica officinalis, chudickä Homogyne alpi- 

 na, Campanula rotundifolia, Hieracium pilosella a murorum, Chamae- 

 nerium angustifolium, Lusula nemorosa, Rumex acetosella; fidcimi zjevy 

 byvaji Solidago virga aurea, Pteridium aquüinum, Carex leporina, Gna- 

 phalium dioirum, Trientalis europaea, Lycopodium compldnatum; jako 

 vzäcnost ukazuje se Elechnum spicant, Lycopodium chamaecyporissus a 

 selago (Novy Svet), Arnica montana, Tlolcus mollis. 



