126 



uäsobne vice vlahy ne/, iiyni, i musely uezbytne vyplneuy byti rascli- 

 narrii. Tezko jest rozhodnouti stafi raselin Novosvetskych. Jsouf to ra- 

 seliny tehoz typu hfebenoveho jako raSeliny krkonosske, avsak nalezame 

 na nich Scheuchzeru präve jako na raselinach Jizerskyeh. 1 zda se, ze 

 raseliny novosvetske jsou sice püvodu mnohem mladsiho nez Jizerske, 

 pfece vsak ze asi alespqp jiz na sklonku periody glaciälni existovaly, a 

 ze v te dobe kommunikaci s raselinarni jizerskymi Scheuchzeru ziskaly. 

 Ovsem ze vyskyt Scheuchzerie müsse byti tez samostatneho püvodu, ne- 

 odvisly od jizerskyeh raselin, nezdä se to vsak tak pravdepodobnym, 

 jezto dale v boräch pfestävä. Stejneho asi stafi jsou raseliny na Divci 

 louce — ac nebyla-li tato zaujata v ledove dobe ledovei. Üvalove raseliny 

 labskeho dolu jsou jiste püvodu postglaeiälniho, jezto v periodach ledo- 

 vych cely jejich obvod az do nejpozdejsich dob kryl mohutny ledovec, 

 sestupujiei z firnovych poli Labske louky. 



Co se osudu raselin krkonosskych tyce, naznacili jsme jiz nekoli- 

 krate, ze zanikaji, inenice se v horste hole neb vfesoviny. Poehod ten 

 jest velmi zajimavy. Jiz zäkladni typy raselinne ukazuji näm znenähle 

 pfemeny raseliny. Püvodni raselina byla rozhodne raselina öistS me- 

 chovä, a skoro stejne püvodni i raselina ostficova. V dalsieh stadiieh 

 vsak se jiz vyvoj raselinny stepi; jednak v poehod zvfesovateni, jednak 

 v pfemenu ve smilkove hole. 



Typ oxycoecovy jest prvnim stupnem zvfesovele raseliny; odu- 

 mirä-li däle, rozmahaji se rychle Vaccinia, az na odumfele üplne raseline 

 zaujmou püdu zeela, vypudivse vsecku raselinnou vegetaci. Ba konecne 

 i Vaccimum uliginosum a Empetrum museji ustoupiti porös tum Vacci- 

 nium myrtillus a vitis idüea, neb konecne pravym Callunetüm. Objevi-li 

 se Calhnia na raseline, znaßi to vzdy, ze ütvar ten jiz nejevi znämky 

 zivota. 



Typ Eriophoro znaci prvni etapu k nardovym holim. Scirpus cae- 

 spitosus jest dalsim krokein, brzo ovlädne pak püdu jiz Deschampsia 

 caespitosa, kterou konecne zapudi definitivni formace smilkova. Poehod 

 tento znaci jeste vetsi oehuzeni vegetace, jez jevi se jiz v porostech 

 suchopyru. Tesne porosty Cyperacel a trav nestrpi zädnyeh jinycb rostlin. 



Ükazuje se nam tedy dvoji ten poehod asi timto zpüsobem: 



Sphagnetum. 

 (Sphagneto-) < larieetum. 



Oxycoccetum. Eriophoretum vaginatum. 



I I 



Empetreto-uliginetum. Scirpetum. 



I I 



Uligineto-myrtilletum. I >eschampsietnm eaespitosum. 



I I 



Myrtilletum a Callunetüm. Nardetum. 



Dnes jest jiz osud raselin krkonosskych zpeceten. Raseliny jizerske 

 jsou z nejvetsi cästi mrtve, rovnez tak raseliny novosvetske. Mooswiese 

 u Janskyeh läzni a raseliny na Male l'pe speji vstn'e terauz osudu. A ra- 

 seliny horske? Labskou louku pokryva dnes jiz jiste /, jedne tfetiny zlu- 



