127 



tava plan smilkova, a louka Bila z nejvetsi easti pokryta jest porosty 

 Yaccinium uliginosum neb Scirpus caespiiosus. Veskerä Sphagneta a Ca- 

 riceta nepokryvaji snad na Krkonosieh dnesniho dne vice nez 2 — 3 ha 

 plochy. K tomu pak druzi se üsili lesni kultury, raseliny co nejrychleji 

 vysusiti, takze trväni raselin nasich nelze jiz na dlouho pocitati. 



18. Raäeliny luönf. 

 (Slatiny, Wiesenmoore.) 



Lucni raseliny jsou na Krkonosieh nevalne vytvofeny. Omezuji 

 se v horäch pouze na okoli potokü a nektere lesni raselinky v üdolich, 

 a krom toho vytväfeji na nekolika misteeh nevelke raselinne louky. Pfe- 

 väznou vetsinou tvofi jiz pfechod k raselinäm horskym. 



Male slatinky jsou v horäch misty velmi vyznacnym zjevem, avsak 

 maji kvetenu chudou, a namnoze vesmes mälo typickou. Tak nalezneme 

 raselinky takove v Labskem dolu, kde zarüstaji zätoky labske a jeho pfi- 

 tokü; labske üdoli jest tu ploche, a tak potoky vesmes pozvolna tekou, za- 

 nechävajiee od jarnich zäplav v kotlinäeh üdolnich slepe tüne, ktere z velke 

 cästi vyplnuje raselina, namnoze räzu lucniho. Zäklad jejich tvofi oby- 

 cejne opet koberec Sphagnovy, a to hlavne druhy lesni: S. squarrosum, 

 S. Girgensohnii, riparium, fallax a cymbifolium. V hebkem, vodou pro- 

 säklem mechu usazuji se trsy ostfic a jim podobnyeh rostlin. U vody 

 tvofivä cele porosty Carex rostrata, Scirpus silvaticus (misty), Glyceria 

 fluitans, nekdy i Equisetum palustre a limosum (tak v Obfim dolu). Däle 

 v mechu najdeme trsy Carex Oederi, echinata, Goodenouahii, canescens, 

 turfosa, Juncus filiformis, supinus, casto i J. effusus, Galium palustre 

 neb uliginosum, Myosotis scorpioides, Ranunculus repens, Parnassia palustris, 

 Viola palustris, Epilobium mutans, Potentilla ereeta; v Labskem dolu od- 

 vazila se na jednu takovou slatinku cetne i Arnica montana. 



Lepsi kvetenu maji raselinne louky v podhofi. Ty jsou nejlepe 

 vyvinuty u Hranicnych bud, na nekolika misteeh na Schmiedebersku, 

 v nekterych cästech Jizerskych hör, u Vitkovic, Noveho Sveta a j. Na 

 tech byva zakladem porost ostficovy: Carex acuta, Goodenoughii, panicea, 

 flava, Eriophorum polystaehyum, Juncus filiformis, pak Glyceria fluitans, 

 Deschampsia caespitosa, Poa palustris. K tomu druzi se zpravila Equisetum 

 palustre a limosum, Juncus effusus a conglomeratus, Triglochin palustre, 

 Valeriana dioica, Galium palustre a uliginosum, Myosotis scorpioides 

 & caespitosa, Menyanthes trifoliata, Pedicidaris palustris a silvatica, Ra- 

 nuncidus repens a flamulla, Parnassia palustris, Viola palustris, Epilobium 

 obscurum, Trifolium spadiceum, Lotus uliginosus, Stellaria uliginosa. U po- 

 tücku rüstaji kfoviny Salix repens, ktere zdobi Filipendula ulmaria, pfi 

 same vode pak tvofi porosty casto i Cardamine amara. Mechy byvaji 

 velmi hojne, tez ojedinele trsy Sphagnum acutifolium, pak nektere Hypna, 

 zvläst H. exannulatum, intermedium, Climacium dendroiäes, Polytrichum 

 commune, Dicranum palustre, Pellia Neesiana, Marchantia polymorpha, 

 Scapanie, Jungermannie atd. Zvlasf peknou floru maji nektere vetsi ra- 

 seliny na podhofi. Tak u Hranicnych bud roste Carex caespitosa, Sedum 

 purpureum, rüzne raseliny na slezskem podhofi maji Carex Davalliana, 

 paniculata, caespitosa, glauca, Rhynchospora alba, Eriophorum latifolium, 

 Naumburgia thyrsiflora, Thalictrum angustifolium, Stellaria palustris, 

 Sedum purpureum, Cnidium venosum (Landeshut) a p. Nejvys zajimave 

 jsou nektere raseliny u Krummhüblu, kde nalezena byla Orchis laxiflora. 

 I na ceskem podhofi jsou nektere zajimave raseliny. Tak od Neuwiese 

 v Jizerskych horäch jest znama Carex dioica, paniculata, male lesni ra- 



